ISSN 1725-5082 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 275 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
47. köide |
Sisukord |
|
I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik |
Lehekülg |
|
* |
||
|
|
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
|
|
|
Komisjon |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
2004/614/EÜ:Komisjoni otsus, 24. august 2004, kaitsemeetmete kohta seoses väga patogeense lindude gripiga Lõuna-Aafrika Vabariigis (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3293 all) ( 1 ) |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/1 |
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1496/2004,
18. august 2004,
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 964/2003, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist ja muudest riikidest pärit toruliitmike suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Varasemad uurimised ja olemasolevad meetmed
(1) |
Praegu jõus olev meede Taist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 584/96, (2) mida muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2000 (3) ja mis kinnitati hiljem tollimaksu kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse raames korraldatud uurimise tulemuste põhjal nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003. (4) |
(2) |
Nimetatud impordi suhtes võetud meetmete puhul on tegemist väärtuselise tollimaksuga, välja arvatud kahe Tai eksportiva tootja puhul, kelle võetud kohustused kiideti heaks komisjoni otsusega 96/252/EÜ, (5) viimati muudetud komisjoni otsusega 2000/453/EÜ. (6) |
(3) |
2001. aasta aprillis algatas komisjon üheaegselt aegumise läbivaatamise raames korraldatava uurimise (7) vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 ja ex officio vahepealse läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel korraldatud läbivaatamine viidi lõpule nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003, millega säilitati kehtivad meetmed. Algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel korraldatud vahepealne läbivaatamine jäi aga pärast aegumise läbivaatamise lõpuleviimist lahtiseks. |
2. Läbivaatamise põhjused
(4) |
2001. aasta aprillis algatas komisjon ex officio ja omal algatusel vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 vahepealse läbivaatamise selleks, et kontrollida meetmete vormi sobivust Taist pärineva impordi puhul. Seoses sellega tuleks märkida, et kahe asjaomase Tai eksportija, Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd ja TTU Industrial Corp. Ltd (edaspidi “asjaomased eksportijad”) puhul heaks kiidetud kohustuste täitmise jälgimisel ilmnesid probleemid, mis kahjustasid meetmete parandavat mõju. Olles konsulteerinud nõuandekomiteega, algatas komisjon meetmete vormiga piirduva uurimise. Läbivaatamise algatamisest teatati samaaegselt aegumise läbivaatamise algatamisega, mille tulemused toetasid olemasolevate meetmete säilitamist. |
(5) |
Komisjon andis ametlikult teada läbivaatamise algatamisest teadaolevatele taotluse esitanud ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele Tais, importijatele/ettevõtjatele, töötlevatele tööstusharudele ja kasutajate ühendustele ning Tai valitsuse esindajatele. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele andis komisjon võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. |
(6) |
Pärast uurimise tulemuste avaldamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 esitas üks Tai eksportivatest tootjatest, Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd (edaspidi “taotleja”), 2002. aasta aprillis taotluse tema suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealseks läbivaatamiseks, mis hõlmaks ainult ettevõtja dumpingualast olukorda, vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Taotluses väideti, et asjaolude püsiva muutumise tulemusena oli normaalväärtus oluliselt vähenenud, mille tulemusena oli dumpingu ulatus omakorda vähenenud või oli dumping likvideeritud, nii et ettevõtte impordi suhtes meetmete jätkuv kohaldamine kehtival tasemel ei olnud dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
(7) |
Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks oli piisavalt tõendusmaterjali, ning avaldas algatamisteate (8) ja alustas uurimist. |
(8) |
Komisjon teavitas ametlikult ekspordiriigi esindajaid ja taotlejat dumpinguaspektidega piirduva vahepealse läbivaatamise algatamisest ning andis otseselt seotud isikutele võimaluse esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda asja arutamist. Samuti saatis komisjon taotlejale küsimustiku. |
(9) |
Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas, kontrollis nimetatud andmeid ning teostas kontrolli taotleja ruumides. |
(10) |
Dumpinguaspektidega piirduv uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2002 (edaspidi “uurimisperiood”). |
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(11) |
Vaatlusalune toode, mida vahepealsed läbivaatamised käsitlevad, on sama, mida on käsitletud eelnevates uurimistes, st selle moodustavad teatavad Taist pärinevad põkk-keevitusel ja muuks otstarbeks kasutatavad rauast või terasest (välja arvatud roostevabast terasest) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille maksimaalne välisläbimõõt on kuni 609,6 mm (edaspidi “vaatlusalune toode” või “toruliitmikud”). Nimetatud tooted kuuluvad praegu CN-koodide ex 7307 93 11 (TARICi kood 7307931199), ex 7307 93 19 (TARICi kood 7307931999), ex 7307 99 30 (TARICi kood 7307993098) ja ex 7307 99 90 (TARICi kood 7307999098) alla. |
(12) |
Sarnaselt eelnevatele uurimistele on uurimistulemused näidanud, et Tais valmistatud raud- või terastoruliitmikel, mida müüakse Tais ja/või eksporditakse ühendusse, on samasugused füüsilised ja keemilised põhiomadused nagu on ühenduses ühenduse tootjate poolt müüdavatel toruliitmikel, mistõttu peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
C. DUMPING TAOTLEJA PUHUL
1. Normaalväärtus
(13) |
Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrolliti kõigepealt, kas taotleja kogu samasuguse toote omamaine müük oli representatiivne võrreldes kogu nende eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 leiti, et see oli nii, kuna taotleja omamaise müügi maht moodustas vähemalt 5 % kogu taotleja eksportmüügist ühendusse. |
(14) |
Seejärel kontrolliti, kas taotleja omamaine müük oli iga ühendusse eksporditava tooteliigi puhul piisavalt representatiivne. Müüki peeti representatiivseks sel juhul, kui tooteliigi omamaise müügi kogumaht oli uurimisperioodil vähemalt 5 % ühendusse eksporditud sama tooteliigi müügi kogumahust. Selle alusel leiti, et kõigi ühendusse eksporditavate tooteliikide puhul peale ühe oli omamaine müük representatiivne. |
(15) |
Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kui toodangu arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud tooteliigi müügimaht vastas vähemalt 80 protsendile kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne toodangu maksumusega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli kasumlik või mitte. Kui tooteliigi kasumliku müügi maht oli väiksem kui 80 %, kuid siiski üle 10 % müügi kogumahust, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi omamaise kasumliku müügi kaalutud keskmisega. |
(16) |
Kui ükskõik millise toruliitmike liigi kasumliku müügi maht oli vähem kui 10 % kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust omamaisel turul, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
(17) |
Kui taotleja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit. Sellisel juhul kasutati teiste eksportivate tootjate ja muu põhjendatud meetodi puudumisel arvestuslikku normaalväärtust. |
(18) |
Kõigil juhtudel, kus kasutati arvestuslikku normaalväärtust, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et liideti eksporditud liikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude tarvis ning mõistlik kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon, kas asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. Tegelikke omamaiseid üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kuna asjaomase ettevõtte omamaise müügi mahtu võis pidada representatiivseks. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavakaubanduse raames teostatud omamaise müügi põhjal. |
2. Ekspordihind
(19) |
Kuna vaatlusalust toodet eksporditi otse ühenduses asuvale sõltumatule kliendile, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 ühendusse eksportimiseks müümisel tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
3. Võrdlus
(20) |
Tooteliikide õiglaseks võrdlemiseks nii tehasest hankimise tasandil kui ka samal kaubandustasandil võeti nõuetekohaselt arvesse ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti impordimaksude, allahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja pakendamiskulude, krediidi ning vahendustasude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. |
4. Dumpingumarginaal
(21) |
Dumpingumarginaali arvutamiseks võrdles komisjon kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga ühendusse. |
(22) |
Eespool kirjeldatud võrdlus kinnitas taotleja puhul dumpingu olemasolu. Kindlaksmääratud dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-koguhinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, oli 7,4 %. |
5. Asjaoludes toimunud muutuse püsivus ja dumpingu kordumise tõenäolisus
(23) |
Komisjoni tavapäraste tegevuspõhimõtete kohaselt uuriti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
(24) |
Leiti, et ei ole põhjust eeldada, et omamaised müügihinnad ja normaalväärtus ei püsi lähitulevikus stabiilsetena. |
(25) |
Komisjon uuris ekspordihindade võimalikku kujunemist madalama tollimaksu määra kohaldamise tulemusena. Sellega seoses võeti arvesse, et esialgse menetluse raames heaks kiidetud kohustus piiras taotleja müüki ühenduse turul. Nagu on mainitud allpooltoodud põhjenduses 35, leiti, et seda liiki kohustus ei olnud enam asjakohane. Sellest tulenevalt uuriti, kas madalama tollimaksu kohaldamine eksportmüügi suhtes võib viia taotleja valmistatud vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi mahu märkimisväärse suurenemiseni. |
(26) |
Uurimise tulemused näitasid, et taotleja tootmisvõimsus oli esialgsest uurimisperioodist saadik märkimisväärselt kasvanud ja viimase kolme aasta jooksul vähemal määral kasvanud ning taotleja tootmisvõimsuse rakendamise tase püsis 100 % ligidal. |
(27) |
Kuid uurimise tulemused näitasid ka, et ettevõte ekspordib enamuse oma toodangust stabiilsetele turgudele muudes kolmandates riikides. Tegelikult eksportis taotleja rohkem kui 90 % oma vaatlusaluse toote toodangust uurimisperioodi jooksul peaaegu täielikult muudesse kolmandatesse riikidesse. Taotleja muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimaht oli esialgsest uurimisperioodist saadik kolmekordistunud ja suurenes jätkuvalt ka viimase kolme aasta jooksul. Samuti tehti kindlaks, et ekspordihinnad muudesse kolmandatesse riikidesse olid ligikaudu 25 % kõrgemad kui hinnad ühendusse eksportimisel. |
(28) |
Kuna taotlejal ei ole eriti palju vaba mahtu, mida saaks kasutada müügimahu suurendamiseks ühendusse dumpinguvastaste meetmete alandamisel, käsitletakse eespooltoodud uurimistulemusi, sh andmeid, mis käsitlevad eksporti kolmandatesse riikidesse ja eelkõige hindu nendesse riikidesse eksportimisel, tõendina selle kohta, et dumpinguhinnaga impordi kordumine varasema uurimise käigus kindlakstehtud tasemel on lähitulevikus ebatõenäoline. |
(29) |
Sellest tulenevalt järeldatakse, et muutused asjaoludes, eelkõige märkimisväärselt vähenenud normaalväärtus, on püsivat laadi. Võttes arvesse dumpingu madalamat taset, leitakse, et seetõttu on asjakohane taotleja puhul dumpinguvastaseid meetmeid muuta. |
6. Järeldused
(30) |
Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 ei tohiks dumpinguvastased tollimaksud ületada kehtestatud dumpingumarginaali, vaid peavad olema marginaalist väiksemad, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tehtava kahju kõrvaldamiseks. Kuna tollimaks oli taotleja puhul arvutatud dumpingumarginaali põhjal, tuleks tollimaksu kohandada vastavalt käesoleva uurimise tulemusena kindlakstehtud madalamale dumpingumarginaalile, mis on 7,4 %. |
(31) |
Eespooltoodust tuleneb, et algselt määrusega (EÜ) nr 584/96 kehtestatud ja määrusega (EÜ) nr 964/2003 säilitatud dumpinguvastast tollimaksu tuleks taotleja puhul muuta. |
(32) |
Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada tootja puhul määrusega (EÜ) nr 964/2003 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu muutmist. |
D. MEETMETE VORMI KÄSITLEV VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE
(33) |
Algselt kahe asjaomase eksportija puhul heaks kiidetud kohustused olid sisuliselt koguselised kohustused, mille kohaselt ettevõtted kohustusid tagama, et nende eksport ühendusse ei ületa teatavat ekspordi kogumahu ülemmäära. |
(34) |
Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 on selliste kohustuste eesmärk kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi kahjulik mõju, mis saavutatakse sel teel, et eksportija kas tõstab hindu või lõpetab dumpinguhinnaga ekspordi. Uurimised on näidanud, et käesoleval juhtumil olid 1996. aastal algselt heaks kiidetud kohustused seda liiki, millega lihtsalt piirati impordi kogust ühendusse, kuid mille tulemusena ei õnnestunud saavutada hindade tõusmist mittekahjustava tasemeni taastamaks heade kaubandustavade rakendamist ühenduse turul. Seetõttu ei saa antud juhul nimetatud kohustusi nende praegusel kujul enam lugeda asjakohasteks ja tõhusateks vahenditeks dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamisel. Lisaks sellele ei ole komisjonil võimalik tõhusalt kontrollida, kas vaatlusaluse toote eksporditavad kogused piirduvad kohustustes osutatud kogustega. |
(35) |
Sellest tulenevalt jõuti järeldusele, et kehtivad kohustused ei ole enam asjakohased. |
(36) |
Huvitatud isikuid teavitati kõigist olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal sellele järeldusele jõuti. |
E. ESITATUD MEETMED
(37) |
Taist ja muudest riikidest pärit teatavate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid, mis kinnitati määrusega (EÜ) nr 964/2003, tuleks muuta i) taotleja puhul, et võtta arvesse uurimise tulemusena kindlakstehtud madalamat dumpingumarginaali, ja ii) asjaomaste eksportijate puhul, et võtta arvesse meetmete vormi käsitleva vahepealse läbivaatamise tulemusi, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Määruse (EÜ) nr 964/2003 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
1.“2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmiste tootjate toodete osas järgmine:
Riik |
Tollimaksumäär |
TARICi lisakood |
Hiina Rahvavabariik |
58,6 % |
— |
Tai |
58,9 % |
A 999 |
Välja arvatud: |
||
Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn |
7,4 % |
8 850 |
Thai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng-Samutprakarn |
0 % |
A 118” |
2. Määruse (EÜ) nr 964/2003 artikli 1 lõige 3 ja artikkel 2 tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. august 2004
Nõukogu nimel
eesistuja
B. BOT
(1) EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).
(3) EÜT L 182, 21.7.2000, lk 1.
(4) ELT L 139, 6.6.2003, lk 1.
(5) EÜT L 84, 3.4.1996, lk 46.
(6) EÜT L 182, 21.7.2000, lk 25.
(7) EÜT C 103, 3.4.2001, lk 5.
(8) EÜT C 17, 24.1.2003, lk 2.
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/6 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1497/2004,
24. august 2004,
millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
(2) |
Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 25. augustil 2004.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. august 2004
Komisjoni nimel
põllumajanduse peadirektor
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).
LISA
Komisjoni 24. augusti 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
(EUR/100 kg) |
||
CN-kood |
Kolmanda riigi kood (1) |
Kindel impordiväärtus |
0702 00 00 |
204 |
60,6 |
999 |
60,6 |
|
0707 00 05 |
052 |
83,4 |
999 |
83,4 |
|
0709 90 70 |
052 |
90,3 |
999 |
90,3 |
|
0805 50 10 |
382 |
51,9 |
388 |
48,7 |
|
524 |
67,3 |
|
528 |
55,8 |
|
999 |
55,9 |
|
0806 10 10 |
052 |
81,8 |
400 |
176,4 |
|
512 |
186,9 |
|
624 |
158,5 |
|
999 |
150,9 |
|
0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 |
388 |
85,2 |
400 |
99,2 |
|
508 |
55,3 |
|
512 |
92,7 |
|
528 |
84,9 |
|
720 |
52,2 |
|
800 |
164,1 |
|
804 |
82,2 |
|
999 |
89,5 |
|
0808 20 50 |
052 |
130,8 |
388 |
93,5 |
|
512 |
74,9 |
|
800 |
146,1 |
|
999 |
111,3 |
|
0809 30 10, 0809 30 90 |
052 |
142,2 |
999 |
142,2 |
|
0809 40 05 |
066 |
35,3 |
093 |
41,6 |
|
094 |
27,2 |
|
624 |
163,8 |
|
999 |
67,0 |
(1) Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/8 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1498/2004,
24. august 2004,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 633/2004, millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2 ja artikli 8 lõiget 12,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Majandustingimused kodulinnuliha eksporditurgudel on väga mitmekesised ja muutuvad. Seetõttu tuleb täpsustada tingimusi, mille alusel määratakse eksporditoetusi selles toodetesektoris. |
(2) |
Selleks, et paremini saavutada eksporditoetusega eksporditavate koguste omistamise meetodi kohandamise eesmärke ja olemasolevaid ressursse efektiivsemalt kasutada, nagu on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 lõikes 2, on kohane laiendada komisjoni määruse (EÜ) nr 633/2004 (2) artikli 3 lõikes 4 esitatud loetelu olukordadest, kus komisjon võib võtta kasutusele meetmeid piiramaks ekspordilitsentside väljastamist või ekspordilitsentsi taotluste esitamist ettenähtud kaalutlusperioodi jooksul peale taotluste esitamist. |
(3) |
Tuleks ette näha, millistel asjaoludel võib neid meetmeid rakendada sihtkoha järgi. |
(4) |
Seepärast tuleb muuta määrust (EÜ) nr 633/2004. |
(5) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 633/2004 artiklit 3 muudetakse järgmiselt.
1. |
Lõige 4 asendatakse järgneva tekstiga: “4. Kui ekspordilitsentsi taotlused käsitlevad koguseid, mis ületavad eelarvelisi koguseid/kulutusi või kui tekib nende ületamise oht, või kui tekib oht, et ammendatakse maksimaalsed eksporditoetusega eksporditavad kogused kõnealuseks perioodiks, võttes arvesse määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 lõikes 11 nimetatud piiranguid, või kui seetõttu ei ole võimalik tagada ekspordi jätkuvust kõnealuse perioodi ülejäänud ajaks, võib komisjon:
Peatamisaja jooksul esitatud ekspordilitsentsi taotlusi vastu ei võeta. Esimeses taandes sätestatud meetmeid võib võtta või kohandada vastavalt toodete liigile või sihtkohale.”. |
2. |
Lisatakse järgmine lõige 4 a: “4a. Lõikes 4 sätestatud meetmeid võib kehtestada ka siis, kui ekspordilitsentsi taotlustes toodud kogused ületavad mõne sihtkoha puhul normaalseid koguseid või kui tekib nende koguste ületamise oht ja kui taotletud litsentside väljastamisega kaasneb spekulatsioonioht, ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamise oht ning kui see võib häirida kõnealust kaubavahetust või ühisturu kaubavahetust.” |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. august 2004
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Franz FISCHLER
(1) EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).
(2) ELT L 100, 6.4.2004, lk 8.
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/10 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1499/2004,
24. august 2004,
teatavate munaturu erakorraliste toetusmeetmete kohta Belgias
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 14,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Linnugripi esinemise tõttu teatavates tootmispiirkondades Belgias kehtestati selle liikmesriigi suhtes komisjoni 25. aprilli 2003. aasta otsusega 2003/289/EÜ kaitsemeetmete kohta seoses linnugripiga Belgias (2) veterinaarsed ja kaubanduslikud piirangud. Seega keelati ajutiselt haudemunade transport ja turustamine Belgia-siseselt. |
(2) |
Veterinaarsete meetmete rakendamise tagajärjel oli oht, et haudemunade vaba ringluse suhtes kehtestatud piirangud häirivad tõsiselt haudemunaturgu Belgias. Belgia ametivõimud võtsid rangelt vajalikuks ajaperioodiks kohaldatavad ja haudemunadega piirduvad turu toetusmeetmed. Need meetmed nägid ette võimaluse kasutada inkubeerimiseks sobimatuid haudemune munatoodeteks ümbertöötamiseks. |
(3) |
Nendel meetmetel oli positiivne toime haudemunaturule ja munadele üldiselt. Seega on õigustatud nende meetmete assimileerimine turu erandlike toetusmeetmetega määruse (EMÜ) nr 2771/75 alusel ja toetuse andmine, mis võimaldab korvata osa majanduslikest kahjudest, mis tulenevad haudemunade kasutamisest munatoodeteks ümbertöötamiseks. |
(4) |
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas linnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. CN-koodiga 0407 00 19 tähistatud haudemunade kasutamist ümbertöötamiseks ajavahemikul 16. aprillist kuni 5. maini 2003, mille otsustasid Belgia ametivõimud otsuse 2003/289/EÜ kohaldamise tagajärjel, loetakse määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 14 alusel turu erakorraliseks toetusmeetmeks.
2. Lõikes 1 osutatud meetmena antakse hüvitist:
— |
0,097 eurot “broilerkana” haudemuna kohta maksimaalses koguses 5 372 000 muna, |
— |
0,081 eurot “munakana” haudemuna kohta maksimaalses koguses 314 000 muna, |
— |
0,265 eurot “tõuaretuskana” haudemuna kohta maksimaalses koguses 99 000 muna. |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. august 2004
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Franz FISCHLER
(1) EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).
(2) ELT L 105, 26.4.2003, lk 24.
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/11 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1500/2004,
24. august 2004,
millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku merikeele püük
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta, (1) ja eriti selle artikli 21 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu 19. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2287/2003, millega määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) kehtestatakse hariliku merikeele 2004. aasta kvoodid. |
(2) |
Selleks, et tagada kvootidega reguleeritavate kalavarude koguselisi piiranguid käsitlevate sätete täitmine, peab komisjon kindlaks määrama kuupäeva, millest alates loetakse kvoot liikmesriigi lipu all sõitvate laevade saakide põhjal ammendatuks. |
(3) |
Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Rootsi lipu all sõitvad või Rootsis registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi hariliku merikeele püügiks ICES Skagerraki ja Kattegati väinas ning III rajoonides b, c, d (ühenduse veed). Rootsi on keelustanud nende varude püügi alates 9. aprillist 2004. See kuupäev tuleks võtta ka käesolevas määruses aluseks, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rootsi lipu all sõitvad või Rootsis registreeritud laevad on täitnud Rootsile 2004. aastaks määratud kvoodi hariliku merikeele püügiks ICES Skagerraki ja Kattegati ning ICES rajoonides III b, c, d (ühenduse veed).
Rootsi lipu all sõitvatel või Rootsis registreeritud laevadel on keelatud hariliku merikeele püük ICES Skagerraki ja Kattegati ning ICES rajoonides III b, c, d (ühenduse veed), samuti on keelatud pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva eespool nimetatud laevade püütud kalavarude pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 9. aprillist 2004.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. august 2004
Komisjoni nimel
kalanduse peadirektor
Jörgen HOLMQUIST
(1) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).
(2) ELT L 344, 31.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 867/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 144).
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/12 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1501/2004,
24. august 2004,
millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku süvameregarneeli püük
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta, (1) ja eriti selle artikli 21 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu 19. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2287/2003, millega määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) kehtestatakse hariliku süvameregarneeli 2004. aasta kvoodid. |
(2) |
Selleks, et tagada kvootidega reguleeritavate kalavarude koguselisi piiranguid käsitlevate sätete täitmine, peab komisjon kindlaks määrama kuupäeva, millest alates loetakse kvoot liikmesriigi lipu all sõitvate laevade saakide põhjal ammendatuks. |
(3) |
Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Rootsi lipu all sõitvad või Rootsis registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi hariliku süvameregarneeli püügiks Norra vetes lõuna pool laiuskraadi 62° 00' N. Rootsi on keelustanud nende varude püügi alates 7. maist 2004. See kuupäev tuleks võtta ka käesolevas määruses aluseks, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rootsi lipu all sõitvad või Rootsis registreeritud laevad on täitnud Rootsile 2004. aastaks määratud kvoodi hariliku süvameregarneeli püügiks Norra vetes lõuna pool laiuskraadi 62° 00' N.
Rootsi lipu all sõitvatel või Rootsis registreeritud laevadel on keelatud hariliku süvameregarneeli püük Norra vetes lõuna pool laiuskraadi 62° 00' N, samuti on keelatud pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva eespool nimetatud laevade püütud kalavarude pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 7. maist 2004.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. august 2004
Komisjoni nimel
kalanduse peadirektor
Jörgen HOLMQUIST
(1) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).
(2) ELT L 344, 31.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 867/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 144).
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/13 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1502/2004,
24. august 2004,
millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse atlandi merilesta püük
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta, (1) ja eriti selle artikli 21 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu 19. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2287/2003, millega määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) kehtestatakse atlandi merilesta 2004. aasta kvoodid. |
(2) |
Selleks, et tagada kvootidega reguleeritavate kalavarude koguselisi piiranguid käsitlevate sätete täitmine, peab komisjon kindlaks määrama kuupäeva, millest alates loetakse kvoot liikmesriigi lipu all sõitvate laevade saakide põhjal ammendatuks. |
(3) |
Komisjonile edastatud teabe kohaselt on Belgia lipu all sõitvad või Belgias registreeritud laevad täitnud neile 2004. aastaks määratud kvoodi atlandi merilesta püügiks ICES rajoonides VII f ja g. Belgia on keelustanud nende varude püügi alates 17. juulist 2004. See kuupäev tuleks võtta ka käesolevas määruses aluseks, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Belgia lipu all sõitvad või Belgias registreeritud laevad on täitnud Belgiale 2004. aastaks määratud kvoodi atlandi merilesta püügiks ICES rajoonides VII f ja g.
Belgia lipu all sõitvatel või Belgias registreeritud laevadel on keelatud atlandi merilesta püük ICES rajoonides VII f ja g, samuti on keelatud pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva eespool nimetatud laevade püütud kalavarude pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 17. juulist 2004.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. august 2004
Komisjoni nimel
kalanduse peadirektor
Jörgen HOLMQUIST
(1) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).
(2) ELT L 344, 31.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 867/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 144).
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/14 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1503/2004,
24. august 2004,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1347/2004, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib rahuldada 2004. aasta juulis esitatud impordilitsentsitaotlusi teatavate piimatoodete puhul, mis kuuluvad määrusega (EÜ) nr 2535/2001 avatud tariifikvootide alla
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)
võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2535/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordikorraga ja tariifikvootide avamisega, (2) eriti selle artikli 16 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Andmete edastamisel liikmesriikide poolt komisjonile tehti viga kvoodi nr 09.4593 raames (avatud määrusega (EÜ) nr. 2535/2001) 2004. aasta juulis vastuvõetud impordilitsentsitaotluste andmetes. |
(2) |
Seega on vajalik parandada komisjoni määruse (EÜ) nr 1347/2004 (3) I.A lisa, millega määratakse kindlaks, millises ulatuses võib rahuldada impordilitsentsitaotlusi, mis kuuluvad selle tariifikvoodi alla. |
(3) |
Selle tõttu, et määrus (EÜ) nr 1347/2004 jõustub 24. juulil 2004, peab käesolev määrus jõustuma samal ajal, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1347/2004 I.A lisas asendatakse kvoodi number 09.4593 jaotuskoefitsiendi lahtris kriips numbriga “1,0000”.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 24. juulist 2004.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. august 2004
Komisjoni nimel
põllumajanduse peadirektor
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).
(2) EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 810/2004 (ELT L 149, 30.4.2004, lk 138).
(3) ELT L 250, 24.7.2004, lk 3.
II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik
Komisjon
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/15 |
KOMISJONI OTSUS,
28. juuli 2004,
millega muudetakse otsust 96/252/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses teatavate Hiina Rahvavabariigist, Horvaatiast ja Taist pärinevate raud- ja terastoruliitmike importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused, ja tühistatakse teatavate Tai eksportijate pakutud kohustustele antud heakskiit
(2004/612/EÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikli 8 lõiget 9 ja artiklit 9,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. EELNENUD MENETLUS
(1) |
Määrusega (EÜ) nr 584/96 (2) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatavate Hiina Rahvavabariigist, Horvaatiast ja Taist pärinevate raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes (viimati kinnitatud määrusega (EÜ) nr 964/2003 (3)). Nimetatud impordi suhtes võetud meetmete puhul on tegemist väärtuselise tollimaksuga, välja arvatud kahe Tai eksportiva tootja puhul, kelle võetud kohustused kiideti heaks komisjoni otsusega 96/252/EÜ. (4) |
(2) |
2001. aasta aprillis algatas komisjon ex officio vahepealse läbivaatamise selleks, et kontrollida meetmete vormi otstarbekust vaatlusaluse Taist pärineva impordi puhul. (5) Nimetatud läbivaatamine algatati sellepärast, et kahe asjaomase Tai eksportija (Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd ja TTU Industrial Corp. Ltd) puhul heaks kiidetud kohustuste täitmise jälgimisel esines probleeme. Uurimine viidi läbi koos dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlusega, mis lõpetati nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003. |
(3) |
Nagu on selgitatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1496/2004 (6) põhjendustes 33, 34 ja 35, jõuti nimetatud uurimise tulemuste põhjal järeldusele, et kehtivate meetmete vorm ei ole enam sobiv, kuna heakskiidetud kohustusi nende praegusel kujul ei saa enam lugeda asjakohasteks ja tõhusateks vahenditeks dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamisel. |
(4) |
Seoses sellega ning kooskõlas kõnealuste kohustuste asjakohaste punktidega, millega volitatakse komisjoni kohustuse heakskiitmist ühepoolselt tühistama, otsustas komisjon tühistada Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd ja TTU Industrial Corp. Ltd poolt pakutud kohustuste heakskiitmise. |
(5) |
Asjaomaseid eksportijaid teavitati komisjoni järeldustest ning neile anti võimalus esitada oma arvamused. Nende arvamusi võeti arvesse ning vajadusel tehti järeldustes vastavad muudatused. Mõlemale äriühingule tehti ettepanek esitada läbivaadatud hinnakohustised, mille puhul peetaks muuhulgas kinni minimaalsetest impordihindadest. Komisjonile ei esitatud siiski ühtki sellist pakkumist. |
(6) |
Eespooltoodust järeldub, et otsusega 96/252/EÜ heakskiidetud kohustused tuleks mõlema Tai äriühingu puhul tühistada vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9. |
(7) |
Paralleelselt käesoleva otsusega muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1496/2004 määrust (EÜ) nr 964/2003, millega on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist ja muudest riikidest pärit toruliitmike suhtes, ja kehtestas lõpliku väärtuselise dumpinguvastase tollimaksu asjaomaste äriühingute valmistatud toodete impordi suhtes, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga tühistatakse äriühingute Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd (asukoht: Samutprakarn) ja TTU Industrial Corp. Ltd (asukoht: Bangkok) poolt seoses teatavate Taist ja mõningatest muudest riikidest pärinevate raud- ja terastoruliitmike importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustuste heakskiitmine.
Artikkel 2
Otsuse 96/252/EÜ artikli 1 punkti b muudetakse järgmiselt:
|
Viide äriühingutele Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd (asukoht: Samutprakarn) ja TTU Industrial Corp. Ltd (asukoht: Bangkok) jäetakse välja. |
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 28. juuli 2004
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Pascal LAMY
(1) EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).
(2) EÜT L 84, 3.4.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 778/2003 (ELT L 114, 8.5.2003, lk 1).
(3) ELT L 139, 6.6.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2212/2003 (ELT L 332, 19.12.2003, lk 3).
(4) EÜT L 84, 3.4.1996, lk 46. Otsust on muudetud otsusega 2000/453 (EÜT L 182, 21.7.2000, lk 25).
(5) EÜT C 103, 3.4.2001, lk 5.
(6) Vt käesoleva ELT lk 1.
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/17 |
KOMISJONI OTSUS,
6. august 2004,
seoses nõuanderühma loomisega toiduahela ning looma- ja taimetervise alal
(2004/613/EÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
ning arvestades järgmist:
(1) |
2001. aasta 25. juulil kohaldatud valges raamatus Euroopa valitsemise kohta (1) kohustus komisjon avama rohkem Euroopa Liidu poliitikate väljatöötamisprotsesse tagamaks kodanike ja organisatsioonide laiemat osalust poliitika algatamises ja rakendamises. |
(2) |
Komisjon kohaldas 11. detsembril 2002 (2) teatise “Komisjoni poolt asjaomaste poolte suhtes kohustuseks võetud konsultatsioonidele rakendatavate üldpõhimõtete ja miinimumnormide” kohta komisjoni talituste terviku sidusa lähenemise tagamiseks nõustamisprotsessis ja nõustamiste läbipaistvuse suurendamiseks. |
(3) |
Komisjonil on vaja nõustada ja teavitada tarbijaid ning ka asjaomaseid sotsiaal-majanduslikke ringkondi toiduainete ja loomade toidu märgistuse ja pakendamisega seonduvates küsimustes, toiduohutuse ja loomatoidu, inimtoitumise alaste toiduaineid käsitlevate õigusaktide, loomatervise ja loomade heaolu, ning ka taimetervise alal. |
(4) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) 178/2002, millega kehtestatakse toiduaineid käsitlevate õigusaktide üldpõhimõtted ja -eeskirjad, ning asutatakse Euroopa toiduohutuse amet ja määratakse kindlaks toiduohutuse alase kord, (3) näeb ette kodanike avatud ja läbipaistva nõustamise otseselt või esindusorganite vahendusel toiduaineid käsitlevate õigusaktide väljatöötamise, hindamise ja läbivaatamise käigus, välja arvatud juhul, kui küsimuse pakilisus seda ei võimalda. |
(5) |
Komisjoni poolt 12. jaanuaril 2000. aastal kohaldatud toiduohutuse valge raamat (4) nägi ette toiduohutuse nõuanderühma loomise, koondades kokku olemasolevad nõuandekomiteed (Aktsioon 81). |
(6) |
Toiduainete nõuandekomitee asutati komisjoni otsusega 80/1073/EMÜ. (5) |
(7) |
Asutatud on teised nõuandekomiteed ühise põllumajanduspoliitika vallas komisjoni otsusega 98/235/EMÜ. (6) |
(8) |
Omandatud kogemuse varal on ilmnenud vajadus toiduahela ja looma- ja taimetervisega seonduvate teemade osas olemasolevate erinevate nõuandekomiteede kokku koondamiseks ja ümber korraldamiseks, ning nende toimimise parandamiseks. |
(9) |
Peamine on rajada alalised kodanike nõustamise süsteemid Euroopa tasemel ühenduse toiduaineid käsitlevate õigusaktide väljatöötamise, hindamise ja läbivaatuse käigus. |
(10) |
Lähtuvalt tarbijakaitse tagamiseks toiduahela ja looma- ja taimetervise globaalse lähenemise vajadusest on oluline kaasata konsultatsioonisüsteemide valdkonda toiduaineid käsitlevate õigusaktidega seonduvate küsimuste tervik, mis hõlmab toiduainete ja loomade toidu märgistuse ja pakendamise alaseid aspekte, toiduaineohutust ja loomade toidu ohutust, inimtoitumise ohutust seoses toiduaineid käsitlevate õigusaktidega, loomatervist, kuid ka loomade heaolu ja taimetervise erivaldkondadega seonduvaid aspekte, nagu taimede kaitse, taimravimeid ja nende jääke ning ka seemnete ja reproduktsioonimaterjali turustamise tingimusi, kaasa arvatud biomitmekesisus ja tööstusliku omandit ja selle juurde kuuluvaid valdkondi. |
(11) |
Võttes arvesse kõnesoleva nõustamisvaldkonna ulatuslikkust ja asjaomaste poolte ladviku suurt arvu, eeldab alaliste konsultatsioonisüsteemide tõhusus kodanike nõustamist toiduahela ja looma- ja taimetervise huvides esindusorganite kaudu Euroopa tasemel, isegi kui kodanike otsene nõustamine peab siiski jääma võimalikuks. |
(12) |
Asjaomased ühiskondlik-ametialased keskkonnad, kaasa arvatud liikmesriikide tarbijaühistud moodustasid Euroopa Liidu tasemel organisatsioonid, mille eesmärgiks on toiduahela ja looma- ja taimetervise alaste huvide esindatuse tagamine Euroopa tasemel. |
(13) |
Konsultatsioonisüsteemide kvaliteet eeldab, et otsesed vahetused komisjoni ja esindusorganite vahel Euroopa tasemel võivad toimuda struktureeritud koosolekute käigus nõuanderühma raames, nimelt komisjoni tegevusprogrammi osas toidu valdkonnas. |
(14) |
Nõuandetöörühma koosseis ei pea olema liiga suur praktilistel koosolekute korralduse põhjustel, tagades toiduahela ja looma- ja taimetervise huvide sobiva esindatuse. Kuna rühmaga konsulteeritakse eriti komisjoni tegevusprogrammi osas, ongi peamine, et seal oleks esindatud esindusorganid, mis on kõige enam võimelised kaitsma toiduahela ja looma- ja taimetervisega seonduvaid üldiseid huvisid Euroopa tasemel. |
(15) |
Rühma tööde tõhususe ja läbipaistvuse tagamiseks, võimaldavad selle töömeetodid töörühmade koosolekute korraldamist, kusjuures rühmi võib vajadusel laiendada teistele asjaomastele isikutele või organitele. |
(16) |
Selguse huvides tuleks otsus 80/1073/EMÜ kehtetuks tunnistada, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Komisjoni juurde luuakse toiduahela ning looma- ja taimetervise nõuanderühm, edaspidi nimetatud “rühm”.
Artikkel 2
Missioon
1. Komisjon konsulteerib rühmaga oma tegevusprogrammi suhtes järgmistes valdkondades:
— |
toiduaineohutus ja loomatoit, |
— |
toiduainete ja loomatoidu märgistus ja pakendamine, |
— |
inimtoitumine, seoses toiduaineid käsitlevate õigusaktidega, |
— |
loomatervis ja loomade heaolu, |
— |
taimekaitse, taimravimite ja nende jääkidega ning seemnete ja reproduktsioonimaterjalide turustamise tingimuste, kaasa arvatud biomitmekesisuse ja vastavate tööstusliku omandi valdkondadega seonduvad küsimused. |
2. Lisaks võib komisjon rühmaga konsulteerida kõikides meetmetes, mis tal tuleb nendes valdkondades kasutusele võtta või esitada.
Artikkel 3
Rühma koosseis
1. Rühm koosneb Euroopa tasemel esindusorganite esindajatest, kelle arv ei või ületada 45. Nende organite eesmärgiks peab olema artikli 2 paragrahvis 1 nimetatud valdkondadega seonduvate huvide kaitsmine, ning nad peavad vastama järgmistele nõuetele: kaitstavate huvide üldine iseloom, kõikide või enamuse liikmesriikide esindatus, ja alaline olemasolu ühenduse tasandil, mis võimaldab otsest juurdepääsu liikmete asjatundlikkusele koordineeritud ja kiirete reaktsioonide väljatöötamiseks.
2. Ühe kuu jooksul arvates käesoleva otsuse kohaldamise kuupäevast kutsub komisjon rühmas osaleda soovivaid organeid endast ühe kuu jooksul märku andma, tõendades oma huvi ja vastavust eespool nimetatud nõuetele.
3. Komisjon valib organid, kes täidavad kõige sobivamalt eespool nimetatud nõuded, ja võtab vastu nende loetelu, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
4. Iga valitud organi ülesandeks on tagada nõustamis- ja teavitustööde koordineerimine selles organis, esitades võimalikult suurema huvide esindusega seisukohti.
Artikkel 4
Korraldussätted
1. Rühm koguneb põhimõtteliselt 2 korda aastas komisjoni asukohas ja alati, kui komisjon seda vajalikuks peab.
2. Töörühmi võib moodustada eriküsimuste uurimiseks rühma poolt antava mandaadi alusel või kui see osutub vajalikuks.
3. Komisjon võib kutsuda rühma või töörühmade töös osalema eksperte või vaatlejaid, kaasa arvatud kolmandate riikide päritolu esindusorganeid, kui see osutub kasulikuks ja vajalikuks.
4. Nii rühm kui ka töörühmad kogunevad komisjoni poolt määratud korra ja kalendri järgi. Komisjon kindlustab koosoleku eesistumise.
5. Rühm kohaldab oma sisekorraeeskirjad komisjoni poolt esitatud eelnõu alusel. Komisjoni talitused kindlustavad rühma, kaasa arvatud töörühmade, koosolekute ja tööde sekretariaaditeenused.
6. Komisjon tagab rühma tööde avalikkuse.
Artikkel 5
Konfidentsiaalsus
Rühma liikmed, vajadusel rühma koosolekule kutsutud eksperdid ja kõik teised vaatlejana kutsutud isikud kohustuvad mitte avaldama informatsiooni, mis sai neile teatavaks rühma või selle töörühmade tööde käigus juhul, kui komisjon on nimetanud kõnesoleva informatsiooni konfidentsiaalset iseloomu omavaks. Sellistel juhtudel võib komisjon otsustada, et ainult rühma liikmed saavad seda informatsiooni ja osalevad koosolekutel.
Artikkel 6
Lõppsäte
Komisjoni otsus 80/1073/EMÜ toiduainete nõuandekomitee uue põhikirja kohta on kehtetuks tunnistatud.
Artikkel 7
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Brüssel, 6. august 2004
Komisjoni nimel
komisjoni liige
David BYRNE
(1) COM(2001) 428 lõplik.
(2) COM(2002) 704 lõplik.
(3) EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).
(4) COM(1999) 719 lõplik.
(5) EÜT L 318, 26.11.1980, lk 28.
(6) EÜT L 88, 24.3.1998, lk 59.
25.8.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 275/20 |
KOMISJONI OTSUS,
24. august 2004,
kaitsemeetmete kohta seoses väga patogeense lindude gripiga Lõuna-Aafrika Vabariigis
(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3293 all)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2004/614/EÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõikeid 6 ja 7,
võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 22 lõikeid 1 ja 6,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Lindude gripp on väga nakkav kodulindude ja lindude haigus, mis võib kiiresti omandada episootilised mõõtmed, kujutada tõsist ohtu loomadele ja inimeste tervisele ning järsult vähendada kodulinnukasvatuse tasuvust. |
(2) |
On olemas oht, et haigustekitajad levivad eluslindude ja linnulihatoodete rahvusvahelise kaubanduse teel. |
(3) |
6. augustil 2004 teatas Lõuna-Aafrika Vabariik kahest väga patogeense lindude gripi puhangust Eastern Cape'i provintsi silerinnaliste lindude karjades. |
(4) |
Avastatud lindude gripi viirusetüvi kuulub alatüüpi H5N2 ning erineb seega tüvest, mis põhjustab hetkel epideemiat Aasias. Praeguste teadmiste kohaselt võib arvata, et kõnealuse alatüübiga seotud risk inimeste tervisele on madalam kui Aasias leviva tüve puhul, mis kuulub viiruse alatüüpi H5N1. |
(5) |
Käesoleval hetkel on kodulindudest ja kodulinnulihatoodetest lubatud Lõuna-Aafrika Vabariigist ühendusse eksportida vaid elusaid silerinnalisi linde ja nende haudemune ning värsket silerinnaliste lindude liha ja lihatooteid/-valmistisi, mis sisaldavad silerinnaliste lindude liha, samuti muid linde kui kodulinde. |
(6) |
Lõuna-Aafrika Vabariigi pädevad asutused peatasid siiski 6. augustil 2004 kuni olukorra selgitamiseni sertifikaatide väljastamise ELi veetavate elusate silerinnaliste lindude ja nende liha ning teatavate lihatoodete kohta. |
(7) |
Arvestades ohtu loomatervishoiule haiguse levimisel ühendusse, on komisjon oma otsusega 2004/594/EÜ alates 10. augustist 2004 peatanud elusate silerinnaliste lindude, nende liikide haudemunade, liha ning nende liikide liha sisaldavate lihavalmististe ja -toodete, mis on saadud pärast 16. juulit 2004 tapetud lindudelt, impordi Lõuna-Aafrika Vabariigist. (3) |
(8) |
Vastavalt komisjoni otsusele 2000/666/EÜ, (4) on muude lindude kui kodulindude import lubatud kõikidest Rahvusvahelise Episootiate Büroo (OIE) liikmesmaadest, tingimusel et lähteriik pakub loomatervishoiualaseid garantiisid ning liikmesriikides kohaldatakse rangeid impordijärgseid karantiinimeetmeid. |
(9) |
Samuti on täiendava meetmena otsusega 2004/594/EÜ peatatud muude lindude, kaasa arvatud kodulindude import ja omanikega kaasasolevate lemmiklindude import Lõuna-Aafrika Vabariigist, et välistada igasugune oht haiguse esinemiseks liikmesriikide karantiinilautades. |
(10) |
Komisjoni otsusega 97/222/EÜ (5) on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada importida lihatooteid, ja on kehtestatud töötlemisviisid selleks, et takistada haiguse levikut selliste toodete kaudu. Tootele kohaldatav töötlemine sõltub päritoluriigi vastavate liikide tervislikust seisundist, kust liha on saadud. Kaubanduse asjatu koormamise vältimiseks tuleks endiselt lubada niisuguse silerinnaliste lindude liha import Lõuna-Aafrika Vabariigist, mille töötlemisel on sisetemperatuuriks vähemalt 70 °C. |
(11) |
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1774/2002 (6) on Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit lindude töötlemata jahitrofeede import praegu lubatud. Pidades silmas praegust lindude katku olukorda, tuleks vastav import peatada vältimaks haiguse levimist ühendusse. |
(12) |
Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 on Lõuna-Aafrika Vabariigist pärit töötlemata sulgede ja sulgede osade import praegu lubatud. Pidades silmas praegust lindude katku olukorda, tuleks vastav import peatada vältimaks haiguse levimist ühendusse. Siiski võib lubada sulgede importi kaasasoleva äridokumendi alusel, milles kinnitatakse, et sulgedele on tehtud teatav töötlus. |
(13) |
Sööda valmistamiseks kasutatavale toorainele ja tehnilistele või farmaatsiatoodetele kohaldatavad sanitaarkontrolli meetmed võimaldavad selliste toodete käesoleva direktiivi rakendusalast väljajätmist. |
(14) |
Seetõttu tuleks kogu Lõuna-Aafrika Vabariigi territooriumil kehtivate kaitsemeetmete kohaldamist pikendada ja otsus 2004/594/EÜ kehtetuks tunnistada. |
(15) |
Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Liikmesriigid peatavad järgmiste toodete impordi Lõuna-Aafrika Vabariigi territooriumilt:
— |
elusad silerinnalised linnud ja nende liikide haudemunad, |
— |
muud linnud kui kodulinnud, k.a omanikega kaasasolevad lemmiklinnud. |
Artikkel 2
Liikmesriigid peatavad järgmiste toodete impordi Lõuna-Aafrika Vabariigi territooriumilt:
— |
silerinnaliste lindude värske liha, |
— |
lihavalmistised ja -tooted, mis koosnevad kõnealuste liikide lihast või sisaldavad seda, |
— |
igasuguste lindude töötlemata jahitrofeed, |
— |
töötlemata suled ja sulgede osad. |
Artikkel 3
1. Erandina artiklist 2 lubavad liikmesriigid jätkuvalt importida kõnealuses artiklis käsitletud tooteid, kui need on saadud enne 16. juulit 2004 tapetud lindude lihast.
2. Lõikes 1 nimetatud toodete kaubasaadetiste veterinaarsertifikaatidele lisatakse asjaomase liigi puhul järgmised sõnad:
“Värske silerinnaliste lindude liha/lihatooted, mis koosnevad silerinnaliste lindude lihast või sisaldavad seda/lihavalmistised, mis sisaldavad silerinnaliste lindude liha ja mis on saadud enne 16. juulit 2004 tapetud lindudelt vastavalt otsuse 2004/614/EÜ (7) artikli 3 lõikele 1.
3. Erandina artiklist 2 lubavad liikmesriigid jätkuvalt importida lihatooteid, mis sisaldavad silerinnaliste lindude liha, kui kõnealuste liikide liha töötlemisel on kasutatud ühte komisjoni otsuse 97/222/EÜ lisa IV osa punktides B, C või D osutatud viisidest.
4. Töödeldud sulgede ja sulgede osade (v.a töödeldud dekoratiivsuled, reisijatega kaasasolevad töödeldud suled nende isiklikuks kasutamiseks, või mittetööstuslikel eesmärkidel üksikisikutele saatmiseks ettenähtud töödeldud sulgede partiid) importimisel peab partiiga kaasas olema äridokument, mis kinnitab, et seda on töödeldud aurujoaga või mõne muu meetodiga, mis tagab, et haigusetekitajaid edasi ei kanta.
Artikkel 4
Otsus 2004/594/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 5
Liikmesriigid muudavad impordi suhtes kohaldatavaid meetmeid, et viia need käesoleva otsusega vastavusse, ning avalikustavad võetud meetmed kohe. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.
Artikkel 6
Käesolev otsus vaadatakse läbi, võttes arvesse haiguse arengut ja Lõuna-Aafrika Vabariigi veterinaarasutuste edastatud teavet.
Artikkel 7
Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 1. jaanuarini 2005.
Artikkel 8
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 24. august 2004
Komisjoni nimel
komisjoni liige
David BYRNE
(1) EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
(2) EÜT L 24, 31.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).
(3) ELT L 265, 12.8.2004, lk 9.
(4) EÜT L 278, 31.10.2000, lk 26. Otsust on viimati muudetud otsusega 2002/279/EÜ (EÜT L 99, 16.4.2002, lk 17).
(5) EÜT L 98, 4.4.1997, lk 39. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/245/EÜ (ELT L 77, 13.3.2004, lk 62).
(6) EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 878/2004 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 62).
(7) Käesolev otsus.”