ISSN 1725-5082 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 221 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
47. köide |
Sisukord |
|
I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik |
Lehekülg |
|
|
||
|
* |
||
|
* |
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1138/2004, 21. juuni 2004, millega kehtestatakse lennujaama turvaala kriitiliste osade ühine määratlus ( 1 ) |
|
|
|
|
|
II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
|
|
|
Nõukogu |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
Komisjoni |
|
|
* |
2004/517/EÜ:Komisjoni otsus, 21. juuni 2004, millega muudetakse komisjoni otsust 2001/881/EÜ kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu kohta (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2185 all) ( 1 ) |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik
22.6.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 221/1 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1136/2004,
21. juuni 2004,
millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
(2) |
Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 22. juunil 2004.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. juuni 2004
Komisjoni nimel
põllumajanduse peadirektor
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).
LISA
Komisjoni 21. juuni 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
(EUR/100 kg) |
||
CN-kood |
Kolmanda riigi kood (1) |
Kindel impordiväärtus |
0702 00 00 |
052 |
70,4 |
999 |
70,4 |
|
0707 00 05 |
052 |
108,0 |
999 |
108,0 |
|
0709 90 70 |
052 |
82,2 |
999 |
82,2 |
|
0805 50 10 |
388 |
62,6 |
508 |
51,4 |
|
528 |
54,2 |
|
999 |
56,1 |
|
0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 |
388 |
76,9 |
400 |
112,2 |
|
404 |
82,4 |
|
508 |
65,3 |
|
512 |
78,3 |
|
524 |
65,1 |
|
528 |
70,4 |
|
720 |
50,4 |
|
804 |
88,1 |
|
999 |
76,6 |
|
0809 10 00 |
052 |
261,8 |
624 |
203,0 |
|
999 |
232,4 |
|
0809 20 95 |
052 |
405,9 |
068 |
152,5 |
|
400 |
373,9 |
|
616 |
272,4 |
|
999 |
301,2 |
|
0809 30 10, 0809 30 90 |
052 |
135,3 |
624 |
153,5 |
|
999 |
144,4 |
|
0809 40 05 |
052 |
102,5 |
624 |
210,5 |
|
999 |
156,5 |
(1) Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.
22.6.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 221/3 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1137/2004,
21. juuni 2004,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2003, milles sätestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses toetusega taimekasvatussaaduste kohalikuks tootmiseks Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1453/2001, millega kehtestatakse erimeetmed Assooride ja Madeira jaoks seoses teatavate põllumajandussaadustega ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1600/92 (Poseima), (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni määruse (EÜ) nr 43/2003 (2) IV lisas on sätestatud määruse (EÜ) nr 1453/2001 artikli 5 lõikes 1 osutatud toodete kohalikuks turustamiseks mõeldud abi summad ja toodete maksimumkogused selle abi saamiseks. |
(2) |
Kõnealuse meetme rakendamine 2003. aastal näitas, et maksimumkoguste kasutamine on eri toodete puhul väga varieeruv. Täheldati, et teatavate toodete kogused jäävad süstemaatiliselt ammendamata, kuid mõnede teiste toodete puhul esitatakse taotlusi, mis ületavad maksimumkoguse ja selle tulemusel rakendatakse abi suhtes vähenduskoefitsiente. Seega oleks põhjendatud jaotada maksimumkogused toodete vahel ümber nii, et need vastaksid täheldatud suundumustele, ning kohandada teatavate toodete puhul abisummasid vastavalt saadud kogemustele ja registreeritud tulemustele, et ressursse paremini ära kasutada. |
(3) |
Seetõttu tuleks muuta määrust (EÜ) nr 43/2003. |
(4) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kõigi asjaomaste toodete korralduskomiteede arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 43/2003 IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.
Seda kohaldatakse:
a) |
uue IV lisa III veerus kindlaksmääratud koguste puhul alates 1. jaanuarist 2004; |
b) |
uue IV lisa IV ja V veerus esitatud abisummade puhul lepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast määruse jõustumist. |
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. juuni 2004
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Franz FISCHLER
(1) EÜT L 198, 21.7.2001, lk 26. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 55/2004 (ELT L 8, 14.1.2004, lk 1).
(2) EÜT L 7, 11.1.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1812/2003 (ELT L 265, 16.10.2003, lk 21).
LISA
IV LISA
MADEIRA
Määruse (EÜ) nr 1453/2001 artiklis 5 osutatud tooted.
Määruse (EÜ) nr 1453/2001 artikli 5 lõike 1 neljandas lõigus osutatud maksimumkogused ajavahemikel 1. jaanuarist 31. detsembrini.
PUU- JA JUURVILJAD
I veerg |
II veerg |
III veerg |
IV veerg |
V veerg |
|
Tootekateg ooriad |
CN-koodid |
Tooted |
Kogused (tonnides) |
Abisummad (eurodes tonni kohta) |
|
A |
ex 0703 10 19 |
Muud sibulad |
1 500 |
100 |
200 |
ex 0706 10 00 |
Porgandid |
||||
ex 0706 10 00 |
Naerid |
||||
ex 0706 90 90 |
Muud |
||||
ex 0714 20 |
Bataadid |
||||
ex 0714 90 90 |
Jamss |
||||
0807 11 |
Arbuusid |
||||
B |
ex 0703 90 00 |
Porru |
700 |
125 |
250 |
ex 0704 90 90 |
Muud kapsad |
||||
ex 0706 90 90 |
Peedid |
||||
ex 0708 90 00 |
Põldoad |
||||
0709 90 60 |
Magusmais |
||||
0709 |
Muud, mujal nimetamata köögiviljad |
||||
0805 10 |
Apelsinid |
||||
0805 50 10 |
Sidrunid |
||||
0808 10 |
Õunad |
||||
0808 20 50 |
Pirnid |
||||
ex 0809 30 |
Virsikud |
||||
0809 40 05 |
Ploomid |
||||
0810 |
Muud, mujal nimetamata mittetroopilised puuviljad |
||||
C |
0702 00 00 |
Tomatid |
1 250 |
150 |
300 |
0704 10 00 |
Lillkapsas ja brokkoli |
||||
ex 0705 |
Lehtsalat |
||||
0707 00 05 |
Kurgid |
||||
0708 10 00 |
Herned |
||||
0709 90 10 |
Salatitaimed |
||||
0709 90 70 |
Kabatšokid |
||||
ex 0709 90 90 |
Muud puu- ja juurviljad |
||||
ex 0802 40 00 |
Kastanid |
||||
0804 30 00 |
Ananassid |
||||
ex 0804 40 00 |
Avokaadod |
||||
ex 0804 50 00 |
Guajaavid |
||||
ex 0805 20 50 |
Mandariinid |
||||
0809 10 00 |
Aprikoosid |
||||
0810 50 00 |
Kiivid |
||||
0703 20 00 |
Küüslaugud |
||||
0708 20 00 |
Aedoad |
||||
ex 0709 60 10 |
Maguspipar |
||||
ex 0709 90 90 |
Muud, mujal nimetamata puu- ja köögiviljad |
||||
0802 31 00 |
Koorimata pähklid |
||||
ex 0804 50 00 |
Mangod |
||||
0805 20 70 |
Tangeriinid |
||||
0806 10 10 |
Värsked lauaviinamarjad |
||||
0807 20 00 |
Papaiad |
||||
0809 20 95 |
Kirsid |
||||
0810 10 00 |
Maasikad |
||||
ex 0810 90 40 |
Kannatuslille viljad |
||||
ex 0810 90 95 |
Muud troopilised puuviljad |
||||
D |
0701 90 |
Kartulid |
10 000 |
80 |
240 |
VÄRSKED LÕIKELILLED
I veerg |
II veerg |
III veerg |
IV veerg |
V veerg |
|
Tootekateg ooriad |
CN-koodid |
Tooted |
Kogused (ühikutes) |
Abisummad (eurodes 1 000 ühiku kohta) |
Abisummad (eurodes 1 000 ühiku kohta) |
A |
0603 10 10 |
Roosid |
2 000 000 |
50 |
100 |
0603 10 20 |
Nelgid |
||||
0603 10 40 |
Gladioolid |
||||
0603 10 50 |
Krüsanteemid |
||||
0603 10 80 |
Muud lilled (värsked) |
||||
0603 90 00 |
Muud lilled (mitte värsked) |
||||
0604 00 00 |
Lehed |
||||
B |
0603 10 80 |
Prootead |
300 000 |
120 |
240 |
C |
0603 10 30 |
Orhideed |
900 000 |
140 |
280 |
0603 10 80 |
Flamingolilled |
||||
0603 10 80 |
Strelitsiad ja helikooniad |
||||
D |
0601 10 00 |
Lillesibulad |
20 000 |
50 |
100 |
0601 20 00 |
Lillesibulad |
22.6.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 221/6 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1138/2004,
21. juuni 2004,
millega kehtestatakse lennujaama turvaala kriitiliste osade ühine määratlus
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, (1) ning eriti selle artikli 4 lõiget 2 ja selle lisa punkti 2.3 alapunkti a,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruse (EÜ) nr 2320/2002 kohaselt peab komisjon kehtestama turvaala kriitiliste osade ühise määratluse. See määratlus peaks hõlmama vähemalt need lennujaama osad, millele lahkuvatel reisijatel on peale läbivaatamist juurdepääs ning need osad, mille kaudu registreeritud lahkuv pagas peale läbivaatamist võib liikuda või kus seda võidakse hoida. |
(2) |
Kõik töötajad, nende seas meeskonnaliikmed ning neil kaasas olevad esemed tuleks enne kriitilistesse osadesse lubamist läbi vaadata. |
(3) |
Erandiks võiksid olla need lennujaama osad, mille kaudu registreeritud lahkuv pagas peale läbivaatamist võib liikuda või kus seda võidakse hoida, juhul kui turvatud pagasit võivad käsitleda läbivaatamata töötajad, kahjustamata seejuures turvataset. Tuleks võtta meetmed kindlustamaks, et seda turvatud pagasit ei ole enne lennukisse laadimist avatud. |
(4) |
Lennujaamades, kus väga vähe töötajaid pääseb turvaalale, tuleks leida tasakaal turvalisuse tagamise ja tõhusa toimimise vajaduse vahel. |
(5) |
Läbivaatamata töötajatele tohiks võimaldada juurdepääsu lennujaama turvaala kriitilistele osadele vaid tingimusel, et neid saadavad alati läbivaadatud ja luba omavad töötajad. |
(6) |
Kui läbivaatamata töötajad võivad olla pääsenud turvaala kriitilistesse osadesse, tuleks teha täielik läbiotsimine kindlustamaks, et turvala kriitilistes osades ei leidu keelatud esemeid. Kui kriitilisi osi ei kasutata sellistena pidevalt, tuleks vahetult enne nende sellistena taaskasutusele võttu teha nende täielik läbiotsimine. |
(7) |
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2320/2002 artikli 9 lõikega 1 asutatud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Lennujaamades, kus turvaala kriitilistele osadele juurdepääsu võimaldavat lennujaama turvakaarti omab rohkem kui 40 töötajat, on turvaala kriitilised osad vähemalt järgmised:
a) |
lennujaama mistahes osa, millele lahkuvatel reisijatel ja nende käsipagasil on peale läbivaatamist juurdepääs; |
b) |
lennujaama mistahes osa, mille kaudu registreeritud lahkuv pagas peale läbivaatamist võib liikuda või kus seda võidakse hoida, kui pagas ei ole turvatud. |
2. Lõike 1 kohaldamisel loetakse lennujaama turvaala kriitiliseks osaks lennujaama mistahes osa nii kaua, kui:
a) |
lahkuvad reisijad ja nende käsipagas viibivad peale läbivaatamist selles osas; või |
b) |
registreeritud lahkuv pagas peale läbivaatamist võib selle kaudu liikuda või kus seda võidakse hoida, kui pagas ei ole turvatud. |
3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel loetakse lennujaama osaks lennukit, bussi, pagasiveokäru, jalgteed ja maabumissilda.
Artikkel 2
Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab “turvatud pagas” füüsiliselt kaitstud registreeritud ja läbivaadatud lahkuvat pagasit, kuhu ei saa lisada esemeid.
Artikkel 3
Lennujaamades, kus turvaala kriitilistele osadele juurdepääsu võimaldavat lennujaama turvakaarti omab vähem kui 40 töötajat, võivad liikmesriigid jätkata turvaala kriitiliste osade kindlaksmääramist vastavalt määruse (EÜ) nr 2320/2002 lisa punkti 2.3 alapunkti a teisele lõigule.
Artikkel 4
1. Kõik töötajad, nende seas meeskonnaliikmed ning neil kaasas olevad esemed, vaadatakse enne artikli 1 lõike 1 punktis a viidatud osadesse lubamist läbi, kui need osad on terminalihoone osad.
2. 1. jaanuariks 2006 on liikmesriigid sisse viinud korra, mille alusel kõik töötajad, sealhulgas meeskonnaliikmed ning neil kaasas olevad esemed, vaadatakse enne artikli 1 lõike 1 punktis a viidatud osadesse lubamist läbi.
3. 1. juuliks 2009 on liikmesriigid sisse viinud korra, mille alusel kõik töötajad, sealhulgas meeskonnaliikmed ning neil kaasas olevad esemed, vaadatakse enne artikli 1 lõike 1 punktis b viidatud osadesse lubamist läbi.
Artikkel 5
Hiljemalt 1. juulil 2009, kui turvatud pagasit käsitlevad läbivaatamata töötajad, võetakse meetmed, mis kindlustavad, et pagasit ei ole enne lennukile laadimist avatud.
Artikkel 6
1. Erandina artiklist 4 ei ole töötajaid vaja enne turvaala kriitilistesse osadesse lubamist läbi vaadata tingimusel, et nende saatjaks on läbivaadatud ja luba omav töötaja.
Saatja on vastutav saadetava töötaja mistahes julgeolekualase rikkumise eest.
2. Erandina artiklist 4 ei ole kriitilistest osadest ajutiselt lahkuvaid läbivaadatud töötajaid vaja nende naasmisel läbi vaadata tingimusel, et nad on olnud pideva järelevalve all, mis on piisav kindlustamaks, et nad ei too keelatud esemeid turvaala kriitilistesse osadesse.
Artikkel 7
Piiramata artikli 6 kohaldamist, kui läbivaatamata isikutel on olnud juurdepääs turvaala kriitilistele osadele, tehakse nende osade täielik läbiotsimine.
Artikkel 8
Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2004.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. juuni 2004
Komisjoni nimel
asepresident
Loyola DE PALACIO
(1) EÜT L 355, 30.12.2002. lk 1.
22.6.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 221/8 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1139/2004,
21. juuni 2004,
millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, millega määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost, Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused (1), eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti a,
ning arvestades järgmist:
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EMÜ) nr 700/88 artiklis 1b osutatud üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse tootja- ja impordihinnad kahenädalaseks perioodiks on kehtestatud lisas.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 22. juunil 2004.
Käesolevat määrust kohaldatakse 23. juuni kuni 6. juuli 2004.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. juuni 2004
Komisjoni nimel
põllumajanduse peadirektor
J. M. SILVA RODRÍGUEZ
(1) EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177, 5.7.1997, lk 1).
(2) EÜT L 72, 18.3.1988, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2062/97 (EÜT L 289, 22.10.1997, lk 1).
LISA
komisjoni 21. juuni 2004 aasta määrusele, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küprosest, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist
(eurodes 100 tüki kohta) |
||||
Ajavahemik: 23. juuni kuni 6. juuli 2004 |
||||
Ühenduse tootjahind |
Üheõielised nelgid (standardtüüpi) |
Mitmeõielised nelgid (spray-tüüpi) |
Suureõielised roosid |
Väikseõielised roosid |
|
13,25 |
10,57 |
24,21 |
13,20 |
Ühenduse impordihind |
Üheõielised nelgid (standardtüüpi) |
Mitmeõielised nelgid (spray-tüüpi) |
Suureõielised roosid |
Väikseõielised roosid |
Iisrael |
— |
— |
— |
— |
Maroko |
— |
— |
— |
— |
Küpros |
— |
— |
— |
— |
Jordaania |
— |
— |
— |
— |
Jordani Läänekallas ja Gaza sektor |
— |
— |
— |
— |
II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik
Nõukogu
22.6.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 221/10 |
NÕUKOGU OTSUS,
14. juuni 2004,
millega sätestatakse Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused
(2004/515/EÜ)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 533/2004 Euroopa partnerluste loomise kohta stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames (1) ning eriti selle artiklit 2,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
19. ja 20. juunil 2003 Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks “Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani piirkonna jaoks: liikudes Euroopa integratsiooni poole”, milles Euroopa partnerluste väljatöötamist käsitletakse ühe stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi intensiivistamise vahendina. |
(2) |
Määruses (EÜ) nr 533/2004 sätestatakse, et nõukogu peab kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal otsustama Euroopa partnerlustes sisalduvad põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning samuti nende hilisemad kohandused. Ühtlasi sätestatakse määruses, et Euroopa partnerluste edasine rakendamine tagatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames loodud mehhanismide, eelkõige aastaaruannete abil. |
(3) |
Komisjoni 2003. aasta teostatavusuuringus ja 2004. aasta aastaaruandes esitatakse analüüs Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liitu edasise integreerumise ettevalmistamisest ning määratletakse edasise töö prioriteetsed valdkonnad. |
(4) |
Euroopa Liitu edasise integreerumise ettevalmistamiseks peaks Bosnia ja Hertsegoviina töötama välja plaani, mis sisaldab ajakava ning üksikasjalikke andmeid meetmete kohta, mida Bosnia ja Hertsegoviina kavatseb võtta selle eesmärgi saavutamiseks, |
ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
Artikkel 1
Vastavalt määruse (EÜ) nr 533/2004 artiklile 1 on Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa partnerlusepõhimõtted, prioriteedid ja tingimused sätestatud käesoleva otsuse lisas, mis moodustab käesoleva otsuse lahutamatu osa.
Artikkel 2
Euroopa partnerluse rakendamist kontrollitakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames loodud mehhanismide abil.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Luksemburg, 14. juuni 2004
Nõukogu nimel
eesistuja
B. COWEN
(1) ELT L 86, 24.3.2004, lk 1.
LISA
1. SISSEJUHATUS
Thessaloniki arengukavas määratletakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi (SAP) intensiivistamise viisid ja vahendid, muuhulgas Euroopa partnerluste kasutuselevõtmise kaudu.
Komisjoni aastaaruande kohaselt on Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa partnerluse eesmärk määratleda tegevusprioriteedid, et toetada jõupingutusi Euroopa Liidule lähenemiseks ühtse raamistiku alusel. Need prioriteedid on kohandatud Bosnia ja Hertsegoviina erivajadustele ja ettevalmistatuse tasemele, ning neid ajakohastatakse vastavalt vajadusele. Prioriteedid võtavad samuti arvesse seotud poliitilisi kohustusi, mis Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud vahepealse arengustrateegia raames võtsid. Euroopa partnerlus sisaldab samuti juhiseid Bosniale ja Hertsegoviinale antava finantsabi kohta.
Bosnialt ja Hertsegoviinalt eeldatakse plaani vastuvõtmist, mis sisaldaks ajakava ja üksikasjalikke andmeid selle kohta, kuidas kavatsetakse Euroopa partnerluse prioriteete saavutada. Plaanis tuleks samuti märkida, mil viisil püütakse saavutada Thessaloniki arengukavas püstitatud eesmärgid, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemise prioriteedid, mis määratleti 2002. aastal Londonis toimunud konverentsil ja 28. novembril 2003 Brüsselis EL ja Lääne Balkani Foorumi raames toimunud ministrite kohtumisel, ning meetmed, mida iga Lääne-Balkani riik tutvustas Ohridis toimunud ühtset piirikontrolli käsitlevale konverentsile järgnenud kohtumisel Belgradis 5. novembril 2003.
2. PÕHIMÕTTED
SAP jääb Lääne-Balkani riikide Euroopa suunalise arengu raamistikuks kuni nende ühinemiseni tulevikus.
Bosnia ja Hertsegoviina jaoks määratletud põhiprioriteedid vastavad tema suutlikkusele täita 1993. aastal Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul püstitatud kriteeriume ning SAP nõudeid, mis nõukogu on määratlenud oma 29. aprilli 1997. aasta ja 21.-22. juuni 1999. aasta järeldustes, Zagrebis 24. novembril 2000. aastal toimunud tippkohtumise lõppdeklaratsioonis ja Thessaloniki arengukavas.
3. PRIORITEEDID
Komisjoni aastaaruandes hinnatakse tehtud edusamme ja märgitakse valdkonnad, milles riik peab oma jõupingutusi suurendama. Käesolevas Euroopa partnerluses loetletud prioriteedid on valitud selle põhjal, et nende täitmine või nende oluline edendamine lähiaastatel oleks Bosniale ja Hertsegoviinale jõukohane. Eristatakse lühiajalisi prioriteete, mille täitmist eeldatakse ühe või kahe aasta jooksul, ning keskmise pikkusega prioriteete, mille täitmist eeldatakse kolme või nelja aasta jooksul.
Euroopa partnerluses sätestatakse teostatavusuuringus ja 2004. aasta aastaaruandes sisalduva analüüsi põhjal Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liitu edasise integreerumise ettevalmistamise peamised prioriteetsed valdkonnad, mis põhinevad teostatavusuuringu ja 2004. aasta aastaaruande analüüsil.
Tuleks meeles pidada, et õigusaktide ühtlustamise korral ei piisa ainult EL acquis’ inkorporeerimisest õigusaktidesse; selle täielik rakendamine tuleb samuti ette valmistada.
3.1. LÜHIAJALISED PRIORITEEDID
Poliitiline olukord
Demokraatia ja õigusriik
Valimiste ettevalmistamine– Bosnia ja Hertsegoviina peaks võtma 2004. aasta kohalike valmiste osas täieliku organisatoorse ja finantsvastutuse.
Tõhusam valitsemine– rakendada ministrite nõukogu ja ministeeriume käsitlevad seadused. Valitsusküsimuste kiireks lahendamiseks kutsuda piisavalt regulaarselt kokku ministrite nõukogu ja parlamendi koosolekuid. Tagada, et uued 2002. aasta ministrite nõukogu seadusega loodud ministeeriumid ja institutsioonid hakkaksid nõuetekohaselt toimima. Rakendada täielikult 2003.–2004. aasta prioriteetsete reformide tegevuskava ja koostada 2004. aasta (ja järgnevate aastate) kohta riiklikul tasandil valitsuse konsolideeritud tööplaan, mis seab poliitika prioriteedid vastavusse eelarveliste vahenditega. (Teostatavusuuringu soovitus)
Julgeolekuvaldkonna edasised reformid– rakendada riigikaitset käsitlev seadus. Võtta vastu luure ja julgeoleku agentuuri käsitlev seadus ja alustada selle rakendamist.
Tõhusam avalik haldus– teha jätkuvaid jõupingutusi tõhusa avaliku halduse loomisel, arendades sealhulgas välja kõikehõlmav ja kulusid arvestav avaliku halduse reformi tegevuskava koos pädevuste selge jaotusega (näiteks politsei- ja tervishoiuvaldkonnas). Rahastada avaliku teenistuse asutusi riiklikul ja üksuste tasandil ning teha nendega koostööd. (Teostatavusuuringu soovitus)
Tõhus kohtusüsteem– võtta vastu õigusaktid Bosnia ja Hertsegoviina ühtse kõrgema kohtu- ja prokuratuurinõukogu loomiseks eesmärgiga tugevdada Bosnia ja Hertsegoviina kohtunikke ametissemäärava organi volitusi ning tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust kogu Bosnias ja Hertsegoviinas. Varustada riigikohus nõuetele vastava personali ja rahaliste vahenditega. (Teostatavusuuringu soovitus)
Inimõigused ja vähemuste kaitse
Tõhusad inimõiguste sätted– võtta vastu ja kehtestada kõrgetasemelised õigusnormid pagulaste tagasipöördumise toetamise kohta. Eelkõige töötada välja, võtta vastu ja rakendada õigusnormid Bosnia ja Hertsegoviina pagulaste tagasipöördumise fondi kohta. Viia lõpule inimõiguste kaitsega tegelevate ametite üleviimine Bosnia ja Hertsegoviina kontrolli alla. Tagada tegelemine inimõigustekoja lahendamata juhtumitega ning kõnealuse koja vastutusala ülekandmine konstitutsioonikohtule. Eraldada kohtusüsteemile piisavalt rahalisi vahendeid. Anda riiklikule ombudsmanile täisvastutus ja teha edusamme riikliku ombudsmani ja üksuste ombudsmanide ühendamisel. (Teostatavusuuringu soovitus)
Piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö
Täita kokkulepitud tingimusi ja rahvusvahelisi kohustusi– teha täieulatuslikku koostööd rahvusvahelise endise Jugoslaavia kriminaaltribunaliga, eriti Serbia Vabariigi poolelt, nimelt tuues süüdistatavaid sõjakurjategijad nimetatud rahvusvahelise tribunali ette. Lõpetada arengusuuniste pooleliolevad etapid. Täita Daytoni ja Pariisi rahulepinguid. Astuda samme Bosniale ja Hertsegoviinale esitatud Euroopa Nõukogu ühinemisjärgsete nõuete rakendamiseks, eelkõige demokraatia ja inimõiguste valdkonnas. (Teostatavusuuringu soovitus)
Majanduslik olukord
Vaba turumajanduse olemasolu ja struktuurireformid
Makromajandusliku stabiilsuse tagamine– säilitada stabiilne makromajanduslik raamistik Rahvusvahelise Valuutafondi programmi kontekstis ja järgida rahvusvaheliste rahandusasutuste nõudeid.
Ärikeskkonna arendamine– jätkata ettevõtete erastamist. Võtta vastu ja rakendada nn buldooseralgatuse (Bulldozer Initiative) raames määratletud reformid. Võtta vastu ettevõtete juhtimist käsitlevad õigusaktid.
Usaldusväärne statistika– rakendada statistikaseadus, eesmärgiga luua toimiv statistikasüsteem selgepiiriliste vastutus- ja kooskõlastamismehhanismidega. (Teostatavusuuringu soovitus).
Riigi rahanduse juhtimine
Eelarvet käsitlevad õigusaktid– võtta vastu ja hakata rakendama eelarveseadust, mis sisaldaks mitmeaastast eelarve planeerimist ja prognoosimist ning alustada valitsemissektori ühendaruande väljatöötamist. (Teostatavusuuringu soovitus)
Eelarvemenetlus– astuda samme kõikide tulude registreerimiseks, mis laekuvad erinevatele valitsusasutuste tasemetelele, hõlmates toetusi ning muid rahvusvahelise finantsabi vorme. (Teostatavusuuringu soovitus)
EL standardid
Euroopa integratsioon– tagada Euroopa Integratsiooni Direktoraadi nõuetekohane toimimine, kaasa arvatud selle abi kooskõlastamise võime. (Teostatavusuuringu soovitus)
Siseturg ja kaubandus
Rahvusvaheliste standardite järgimine– tagada kõikide kokkulepitud vabakaubanduslepingute kiire, täielik ja täpne rakendamine.
Bosnia ja Hertsegoviina ühtse majandusruumi arendamine– asutada konkurentsiamet. Võtta kasutusele Bosnia ja Hertsegoviina õiguskorra sätted kaupade vastastikuse tunnustamise kohta ja rakendada kogu riigis ühtne ning tõhus riigihangete kord. Kaotada kõik topeltlitsentsid, load ning muud sarnased volitusnõuded võimaldamaks teenusteosutajatel (sealhulgas rahandusinstitutsioonidel) tegutseda kogu Bosnias ja Hertsegoviinas ilma tarviduseta täita tarbetuid administratiivnõudeid. Luua ühtne äriühingute registreerimissüsteem, mis oleks tunnustatud kogu Bosnias ja Hertsegoviinas. (Teostatavusuuringu soovitus)
Ühtne kaubanduspoliitika– luua ühtne ja terviklik kaubanduspoliitika ning vaadata üle olemasolevad õigusaktid vabakaubandustsoonide kooskõlastatud poliitika tagamiseks. Sätestada riiklikul tasandil EL nõuetele vastavad loomsete toodete eksportimise sertifitseerimis- ja muud protseduurid ning asutada fütosanitaaramet, pidades silmas ekspordi ning samuti standardite ning ühtse majandusruumi edendamist. (Teostatavusuuringu soovitus)
Tolli- ja maksureform– jätkata kaudsete maksude poliitika komisjoni soovituste rakendamist. Tagada kaudsete maksude ametit käsitleva seaduse vastuvõtmine parlamendi poolt, hõlmates samuti sellega seotud rakendusaktid. Tagada selle rakendamine, sealhulgas kaudsete maksude ameti direktori määramine ning uue maksuameti toimimine. Teha edusamme käibemaksu kasutuselevõtmise ettevalmistamisel, eesmärgiga alustada plaanipäraselt. (Teostatavusuuringu soovitus)
Päritolusertifikaadid– tagada kõigi Bosnia ja Hertsegoviina päritolusertifikaatide usaldusväärsus.
Valdkondade poliitikad
Integreeritud energiaturg– rakendada elektrienergiaturu restruktureerimise tegevuskava. (Teostatavusuuringu soovitus)
Avalik ringhääling– võtta vastu EL standardite ning Dayton ja Pariisi rahulepingutega kooskõlas olevad avaliku ringhäälingusüsteemi õigusaktid ning astuda samme, et tagada pikaajaline elujõuline rahanduse ja toimetuse osas sõltumatu ühtne Bosnia ja Hertsegoviina üleriigiline avalik ringhäälingu süsteem, millesse kuuluvad ringhäälinguorganisatsioonid jagavad ühtset infrastruktuuri. (Teostatavusuuringu soovitus)
Justiits- ja siseküsimuste alane koostöö
Kuritegevuse, eelkõige organiseeritud kuritegevuse tõkestamine– suurendada riigi tasandil õiguskaitsesuutlikkust vajalike ressursside ja vahendite eraldamisega, et tagada riikliku info- ja kaitseagentuuri ning Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi täielik toimimine. Jätkata politsei struktuurireformi, pidades silmas politseiteenistuste ratsionaliseerimist. (Teostatavusuuringu soovitus)
Varjupaiga- ja migratsioonipoliitika kujundamine– tagada varjupaiga- ja migratsiooniküsimustega tegelevate asjakohaste struktuuride loomine ja toimimine. (Teostatavusuuringu soovitus)
Terrorismiküsimuste käsitlemine– laiendada rahvusvahelist koostööd ja rakendada asjakohased rahvusvahelised terrorismikonventsioonid. Parandada politsei ja luureteenistuste vahelist koostööd ning infovahetust riigis ja teiste riikidega. Takistada terrorismiaktide finantseerimist ja ettevalmistamist.
3.2. KESKMISE TÄHTAJAGA PRIORITEEDID
Poliitiline olukord
Demokraatia ja õigusriik
Valimiste ettevalmistamine– võtta 2006. aasta valimiste ja teiste valimiste osas täielik organisatoorne ja finantsvastutus.
Valitsemisvastutuse võtmine– töötada selles suunas, et saavutada täielik riiklik vastutus poliitika määratlemise, strateegilise planeerimise ja otsuste langetamise eest. Kõiki riikliku tasandi ministeeriume peab piisavalt rahastama ning institutsioonidel peavad olema tulevase stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning edasise Euroopa integratsiooni nõuetele vastavad tegevuskavad. Tagada nõuetekohane poliitika kujundamise koordineerimine valitsuse kõigi tasandite vahel.
Avaliku halduse toimimise edasine parendamine– rakendada ühtne avaliku halduse reformi tegevuskava ning parendada haldusmenetlusi. Parendada poliitika kujundamist ning koordineerimissuutlikkust ning luua Bosnias ja Hertsegoviinas riigiteenistujate väljaõppesüsteem (kaasa arvatud Euroopa integratsiooni küsimustega tegelevate ametnike väljaõpe).
Õigussüsteemi edasine tugevdamine– tagada kogu Bosnias ja Hertsegoviinas kohtu- ning prokuratuuritöötajate määramise, edutamise, distsipliini ja väljaõppe ühtsed standardid. Tagada Bosnia ja Hertsegoviina riigikohtu, prokuratuuri ning kõrgema kohtu- ja prokuratuurinõukogu täisvastutus finants-, haldus- ja personaliküsimustes.
Edendada politseireformi– rakendada politseisektori funktsionaalsete ja strateegiliste läbivaatusaruannete soovitused ning tagada õiguskaitseorganite koostöö.
Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamine– teha edusamme korruptsiooniga võitlemisel ning täita asjakohaseid rahvusvahelisi kohustusi. Võtta vastu ja rakendada korruptsioonivastane strateegia, tagada huvide konflikti käsitleva seaduse tõhus rakendamine ning suurendada suutlikkust korruptsioonijuhtumite uurimisel ja kohtulikul menetlemisel. Soodustada EL liikmesriikidest vastavate organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega tegelevate riigiasutuste juurde saadetud kontaktametnike töölevõtmist. Esitada Euroopa Liidule kuue kuu tagant aruandeid käegakatsutavate tulemuste kohta, mis on saavutatud organiseeritud kuritegevusega seotud tegevuste kohtuliku uurimisega, vastavalt sellise tegevuse määratlemisele ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonis, tuntud ka Palermo konventsiooni nime all.
Inimõigused ja vähemuste kaitse
Inimõiguste austamise tagamine– tagada inimõiguste kaitse, mis oleks võrreldav rahvusvahelise järelevalvega või sellest tõhusam, ning tagada vähemuste, kaasa arvatud mustlaste õiguste tõhus kaitse. Tagada vähemusrahvuste seaduse kõikehõlmav rakendamine.
Pagulaste tagasipöördumise lõpuleviimine– viia lõpule pagulaste tagasipöördumisprotsess, hõlbustades pagulaste majanduslikku ja sotsiaalset taasintegreerumist.
Ombudsmaniameti ühtlustamine– viia lõpule riikliku ombudsmani ja üksuste ombudsmanide ühendamine ja tagada uue institutsiooni toimimine.
Piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö
Tõhusa kohtupidamise tagamine sõjakurjategijate üle– teha edusamme rahvusvaheliselt endise Jugoslaavia kriminaaltribunalilt süüdistuse saanud isikute vahi alla võtmise ja süüdistatavaid sõjakurjategijaid toetavate võrgustike lõhkumise osas. Tagada rahvusvahelisele endise Jugoslaavia kriminaaltribunalile pidev juurdepääs kõikvõimalikele dokumentidele, materjalidele ja tunnistajatele, mis või kes on seotud käimasolevate uurimiste ja/või süüdimõistmistega. Võtta haldus- ja rahaline vastutus riigikohtu sõjakuritegude koja eest.
Piirkondliku koostöö jätkamine– leida lahendused kahepoolsetele lahendamata piiriküsimustele naaberriikidega.
Rahvusvaheliste kohustuste täitmine– täita Thessaloniki kohustusi justiits- ja siseküsimuste, kaubanduse, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas.
Majanduslik olukord
Vaba turumajanduse olemasolu ja struktuurireformid
Struktuurireformi edasine edendamine– täiendavalt parandada ettevõtete juhtimist, vähendada tööjõuturu jäikust osas ja tagada pankrotialaste õigusaktide rakendamine kaubanduskohtute poolt. Võimaldada turu toimimine vähendades valitsuse sekkumist ja alandades suhet valitsuskulude ja SKT vahel.
Ettevõtluse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) arengu hõlbustamine– jätkuvalt arendada VKE poliitika kooskõlastamist ja jätkata Euroopa väikeettevõtluse harta põhimõtete rakendamist.
Riigi suutlikkuse edasiarendamine statistika valdkonnas– töötada välja ja rakendada mitmeaastane tegevuskava statistika osas ja esitada regulaarsed ning usaldusväärsed andmed nominaalse ja reaalse SKT kohta, kaasa arvatud seostatud andmed töötuse, tööhõive, inflatsiooni, maksebilansi, palkade ja tööstustoodangu kohta. Tagada koostöö Eurostatiga.
Riigi rahanduse juhtimine
Valitsuse konsolideeritud konto funktsioneerimise tagamine– tagada valitsuse konsolideeritud konto täielik funktsioneerimine rahandusministeeriumi piires.
Majanduse planeerimise võimaluste avardamine– jätkata ja kindlustada keskmise tähtajaga majandusraamistiku toimimist kõigi eelarve kasutajate suhtes. Tagada eelarve läbipaistev täitmine ja regulaarne finantsaruandlus.
Eelarve koostamise edasine tugevdamine– liita (jooksvalt) eelarvevälised vahendid eelarvetesse ja koostada realistlikele turuprognoosidele tuginedes põhjendatud eelarve. Tugevdada eelarve koostamise menetlust kõigis ministeeriumites.
Riigi sisevõla käsitlemine– jõustada IMF-ga kooskõlastatud kompleksplaan riigi sisevõla kohta.
EL standardid
Euroopa integratsioon– rakendada Euroopa integratsioonistrateegia. Arendada suutlikkust seaduste järkjärguliseks ühtlustamiseks EL acquis’ga ja suurendada Bosnia ja Hertsegoviina osa ühenduse rekonstrueerimis-, arengu- ja stabiliseerimisabi käsitleva programmi koostamisel ja rakendamisel võimaldamaks pikaajalise eesmärgiga abi detsentraliseerimist.
Siseturg ja kaubandus
Ühtne turg ja ettevõtlus– näidata konkurentsinõukogu ning konkurentsi- ja tarbijakaitseameti üksuste tõhusat funktsioneerimist. Jätkuvalt tugevdada pidevalt toimiva ja tõhusa riigihangete läbiviimise korra rakendamist, samuti riigihangete korraldamise agentuuri ja hangete revideerimisorgani tegevust. Jätkuvalt tagada kaupade ja teenuste vaba liikumine Bosnias ja Hertsegoviinas. Tagada standardite, metroloogia ja intellektuaalomandiga tegelevate asutuste töö täielik funktsioneerimine ning tugevdada sidemeid/hõlbustada infovahetust avalik-õiguslike ja eraõiguslike ettevõtetega. Tagada sellega seotud õigusnormide järjekindel rakendamine (eelkõige intellektuaalomandi osas).
Kaubanduse juhtimise suutlikkus– tugevdada poliitika planeerimist ja läbirääkimissuutlikkust väliskaubanduse ja majandussuhete ministeeriumis.
Kaubandusnormid– jätkuvalt arendada riigi veterinaarameti suutlikkust ja tagada fütosanitaarameti täielik funktsioneerimine eesmärgiga saavutada vastavus EL standarditega. Kooskõlas EL standarditega luua tehnilisi standardeid ning intellektuaalse omandi ja tööstusomandiga seotud õigusi reguleeriv keskkond.
Toll ja maksustamine– näidata, et vabatsoonide haldamine toimub kooskõlas EL aquis’ga. Viia lõpule tolliasutuste liitmine ja tagada tollireformi kava täielik rakendamine. Arendada ITA juhatusest välja poliitika kujundamise võimega fiskaalnõukogu. Jätkuvalt tugevdada haldussuutlikkust nii tolli kui maksustamise osas. Kontrollida riikliku käibemaksu rakendamist ja jätkata maksukogumis- ja kontrollistrateegiate arendamist eesmärgiga järk-järgult vähendada maksupettuste hulka seoses otsese ja kaudse maksustamisega.
Valdkondade poliitikad
Avalik ringhäälingusüsteem– täielikult rakendada süsteemiülest ümberkorraldamis- ja kaasajastamiskava, mis vastab täielikult peaministri kokkuleppele. Säilitada kommunikatsioone reguleeriva agentuuri sõltumatus.
Ühendatud energiaturg– tagada energiasektorit reguleerivate aktide ühtlustamine ning ühtse riikliku regulatiivorgani asutamine, kaasa arvatud ISO ja TRANSCO moodustamist käsitleva seaduse rakendamine. Rakendada 2003. aastal sõlmitud Ateena vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud kohustused.
Keskkond– tugevdada keskkonnaalast suutlikkust riigi tasandil, tagades riikliku keskkonnaagentuuri täielik toimimine.
Justiits- ja siseküsimuste alane koostöö
Piirikontroll– täita 2003. aasta Ohridi konverentsil vastu võetud rahvusvahelised kohustused julgeoleku ja piirikontrolli valdkonnas ja 2003. aasta novembris toimunud EL–Lääne-Balkani justiits- ja siseküsimuste ministrite foorumil esitatud meetmed. Kinnitada ja rakendada ühendatud piirikontrollistrateegia. Aidata piirikontrolli ja transpordivõimaluste parendamisega kaasa piirkondliku koostöö ja kaubanduse arengule. Jätkuvalt arendada riikliku piirikontrolli, tolli, politsei ja prokuratuuri koostööd ebaseadusliku kauplemise ja muu piiriülese kuritegevuse keelustamiseks ja kohtulikuks menetlemiseks. Viia ellu riiklik ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise kava. Parandada viisade väljaandmise korra haldussuutlikkust, eelkõige viisataotluste kontrolli.
Organiseeritud kuritegevus– näidata 2003. aasta novembris Brüsselis justiits- ja siseministrite kohtumisel esitatud organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise tegevuskavas kokkulepitud kõigi meetmete täielikku rakendamist. Teha julgeoleku küsimustes piisavalt viisil koostööd rahvusvahelise üldsusega, sealhulgas Euroopa Liidu politseimissiooniga.
Migratsiooni- ja varjupaigapoliitika– järk-järgult jõustada seadus välismaalaste liikumise ja peatumise ning varjupaigataotluste kohta. Näidata riikliku varjupaiga- ja migratsioonipoliitika tõhusat haldamist ja jälgida võetud meetmeid ning anda aru neist aru. Jätkata läbirääkimisi ja sõlmida tagasivõtmislepinguid.
4. KAVANDAMINE
SAP raames eraldatakse ühenduse abi Lääne-Balkani riikidele vastavate finantsinstrumentidega, eelkõige nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr. 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist; (1) sellest tulenevalt ei oma käesolev otsus finantsmõju. Lisaks on Bosnial ja Hertsegoviinal tulevikus juurdepääs rahastamisele mitme riigi vaheliste ja horisontaalprogrammide raames. Komisjon teeb koostööd Euroopa Investeerimispangaga ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, eelkõige Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupangaga ning Maailmapangaga, eesmärgiga hõlbustada SAP-ga seotud projektide kaasfinantseerimist.
5. TINGIMUSLIKKUS
Ühendus abistab SAP raames Lääne-Balkani riike tingimusel, et toimuvad jätkuvad edusammud Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumite täitmisel. Nende üldtingimuste mittetäitmise tulemusena võib nõukogu võtta asjakohaseid meetmeid lähtudes määruse (EÜ) nr 2666/2000 artiklist 5.
Ühenduse abi suhtes kehtivad samuti tingimused, mille nõukogu on määratlenud oma 29. aprilli 1997 järeldustes, eelkõige osas, mis puudutab kasusaaja ettevõtte poolt endale võetud kohustusi teostada demokraatlikke, majanduslikke ja institutsioonilisi reforme, võttes arvesse käesolevas Euroopa partnerluses sätestatud prioriteete.
6. JÄRELEVALVE
Euroopa partnerluse järelevalve on tagatud SAP raames loodud mehhanismidega, nimelt SAP aastaaruandega.
(1) EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2415/2001 (EÜT L 327, 12.12.2002, lk 3).
22.6.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 221/17 |
NÕUKOGU OTSUS,
14. juuni 2004,
millega muudetakse otsust 98/20/EÜ, millega lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta) artiklist 21
(2004/516/EÜ)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse 17. mail 1977. aastal vastuvõetud kuuendat nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, (1) ning eriti selle artiklit 27,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 27 lõike 1 alusel võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda mis tahes liikmesriigile loa võtta või pikendada erimeetmeid sellest direktiivist kõrvale kaldumiseks, et lihtsustada maksustamismenetlust või ära hoida teatavaid maksude tasumisest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vorme. |
(2) |
Komisjoni peasekretariaadis 26. novembril 2003. aastal registreeritud kirjas taotles Madalmaade valitsus otsuse 98/20/EÜ (2) pikendamist, mis lubaks maksustamise erimeetmete kohaldamist valmisrõivaste tööstusele. |
(3) |
Teistele liikmesriikidele teatati Madalmaade taotlusest 14. jaanuaril 2004. aastal. |
(4) |
Otsus 98/20/EÜ lubas Madalmaade Kuningriigil kehtestada valmisrõivaste tööstuses korra, mille kohaselt allhankija käibemaksukohustus kantakse üle rõivaid tootvale ettevõtjale (töövõtja). |
(5) |
Kõnealune kord on tõhusaks pettuste ärahoidmise meetmeks sektoris, kus käibemaksukogumist peetakse raskeks allhankijate tegevuse kindlakstegemise ja kontrollimise keerukuse tõttu. |
(6) |
7. juunil 2000. aastal avaldas komisjon strateegia käibemaksusüsteemi toimimise tõhustamiseks lühikese aja jooksul, milles ta kohustus ratsionaliseerima hetkel kehtivate erandite suurt hulka. Mõningatel juhtudel võib see ratsionaliseerimine aga tähendada teatud eriti tõhusate erandite kehtestamist kõikidele liikmesriikidele. Komisjoni 20. oktoobri 2003. aasta teatis kinnitab veel kord seda kompromissi. |
(7) |
Taotletavat meedet tuleb käsitleda peaasjalikult meetmena, mille eesmärk on vältida teatavaid maksudest kõrvalehoidumise vorme valmisrõivaste tööstuse sektoris. |
(8) |
Madalmaade Kuningriigile antud kehtivat erandit tuleks pikendada kuni 31. detsembrini 2006. aastal. |
(9) |
Erandil ei ole kahjulikku mõju Euroopa Ühenduste käibemaksust laekuvatele omavahenditele, samuti ei mõjuta see tarbimise lõppetapil maksustamisele kuuluva käibemaksu summat. |
(10) |
Õiguskindluse tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2004, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust 98/20/EÜ muudetakse järgmiselt:
— |
artiklis 1 asendatakse kuupäev 31. detsember 2003 kuupäevaga 31. detsember 2006. |
Artikkel 2
Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2004.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.
Luxembourg, 14. juuni 2004
Nõukogu nimel
eesistuja
B. COWEN
(1) EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/15/EÜ (EÜT L 52, 21.2.2004, lk 61).
(2) EÜT L 8, 14.1.1998, lk 16. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/435/EÜ (EÜT L 172, 12.7.2000, lk 24).
Komisjoni
22.6.2004 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 221/18 |
KOMISJONI OTSUS,
21. juuni 2004,
millega muudetakse komisjoni otsust 2001/881/EÜ kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu kohta
(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2185 all)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2004/517/EÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,
võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ja muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni 7. detsembri 2001. aasta otsust 2001/881/EÜ, millega koostatakse kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu ja ajakohastatakse komisjoni ekspertide korraldatavate kontrollide üksikasjalikke eeskirju, (3) tuleb ajakohastada, et võtta arvesse eelkõige arenguid teatavates liikmesriikides ja ühenduse kontrollide vajadusi. |
(2) |
Sloveenia ametivõimude taotlusel ja pärast ühenduse kontrolli teostamist tuleks loetellu lisada veel üks piiripunkt Koperi sadamas. |
(3) |
Läti ametivõimude taotlusel ja pärast ühenduse kontrolli teostamist tuleks loetellu lisada veel üks piiripunkt Grebnevas. |
(4) |
Komisjoni otsuses 2004/469/EÜ, millega muudetakse otsust 2001/881/EÜ piiripunktide loetelu osas seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega Euroopa Liiduga kõrvaldati ekslikult Saksamaad käsitlevast loetelust Müncheni piiripunkt ning käesolevas otsuses tuleks kasutada võimalust see oluline viga parandada. |
(5) |
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela- ja loomatervishoiukomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsuse 2001/881/EÜ lisas lisatakse Sloveenia piiripunktide loetellu järgmine kirje:
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
“Koper |
2600399 |
P |
|
HC, NHC-T(CH), NHC-NT” |
|
Artikkel 2
Otsuse 2001/881/EÜ lisas lisatakse Läti piiripunktide loetellu järgmine kirje:
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
“Grebneva |
2972199 |
R |
|
HC-T, NHC-T(CH), NHC-NT” |
|
Artikkel 3
Otsuse 2001/881/EÜ lisas taastatakse Saksamaa piiripunktide loetelus järgmine kirje:
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
“München |
0149699 |
A |
|
HC(2), NHC(2) |
O” |
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 21. juuni 2004
Komisjoni nimel
komisjoni liige
David BYRNE
(1) EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.
(2) EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/43/EÜ (EÜT L 162, 1.7.1996, lk 1).
(3) EÜT L 326, 11.12.2001, lk 44. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/469/EÜ (ELT L 160, 30.4.2004, lk 9).