ISSN 1977-0898 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
C 512I |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Teave ja teatised |
64. aastakäik |
Sisukord |
Lehekülg |
|
|
II Teatised |
|
|
EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
|
|
Euroopa Komisjon |
|
2021/C 512 I/01 |
Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10536 – TOTALENERGIES / THREE GORGES CORPORATION / JV) ( 1 ) |
|
IV Teave |
|
|
TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
|
|
Nõukogu |
|
2021/C 512 I/02 |
||
2021/C 512 I/03 |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
|
II Teatised
EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED
Euroopa Komisjon
20.12.2021 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
CI 512/1 |
Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta
(Juhtum M.10536 – TOTALENERGIES / THREE GORGES CORPORATION / JV)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2021/C 512 I/01)
14. detsembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:
— |
Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
— |
elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10536 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
IV Teave
TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
Nõukogu
20.12.2021 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
CI 512/2 |
Nõukogu järeldused Euroopa terviseliidu tugevdamise kohta
(2021/C 512 I/02)
Sissejuhatus
Võitlus COVID-19 pandeemia vastu on kogu maailmas endiselt üks suurim prioriteet ning tervise küsimus on hõivanud tähtsa koha geopoliitilises, julgeoleku ja majanduse alases tegevuskavas. Kriis tõi esile, et EL ja selle liikmesriigid peavad koordineerima tervisealastes hädaolukordades paremini oma valmisoleku- ja reageerimismehhanisme, ning et see peab olema osa laiemast koostööpingutusest luua tugev ja vastupidav Euroopa terviseliit ning aidata koostöös teiste riikidega parandada ülemaailmset terviseturvet.
ELi kontekstis on COVID-19 pandeemia avaldanud märkimisväärset mõju mitmeaastase finantsraamistiku prioriteetidele, näiteks on terviseküsimustele eraldatud rohkem rahalisi vahendeid uuest programmist „EL tervise heaks“, (1) taaste- ja vastupidavusrahastust (2), programmist „Euroopa horisont“ (3) ja ühtekuuluvuspoliitika fondidest (4). Suuremad rahalised vahendid toovad võimalusi, aga ka vastutuse kasutada vahendeid strateegilisemal viisil, et tugevdada ELi suutlikkust ja tagada tervishoiusüsteemidesse tehtavate investeeringute kooskõla liikmesriikide siseprioriteetidega.
Praeguse COVID-19 pandeemia tohutu surve all on Euroopa tervishoiusüsteemid näidanud oma innovatsioonisuutlikkust ja muutuvate vajadustega kohanemise võimet, kui teatavad tingimused on täidetud. Näiteks on pandeemia ajal kiiresti suurenenud telemeditsiini kasutamine, mis näitab, et olulised takistused on ületatavad. COVID-19 kriisist saadud õppetundidele tuginedes peaks EL aga looma paremad tingimused tulevastele probleemidele reageerimiseks ja uuenduslike lahenduste võimaldamiseks, mis tugevdavad liidu tervisesüsteeme, sealhulgas e-tervist.
Järjepidevad ja koordineeritud strateegilised investeeringud tervisesüsteemide parandamisse tugevdavad nende säilenõtkust ja optimeerivad tervishoidu tulevikus. Tervisesüsteemidel on oluline roll praeguste ja tulevaste tervisevaldkonna probleemide lahendamisel, kuid need üliolulised ka meie ühiskonna ja majanduse arengu jaoks.
COVID-19 pandeemia on oluline hoiatussignaal, seda ka järjest suureneva antimikroobikumiresistentsuse seisukohast. Praegune pandeemia on samuti näidanud, et ravimite kättesaadavus, taskukohasus ja ligipääsetavus on Euroopa terviseliidu valmisoleku ja vastupidavuse alus, mida on kinnitatud ka Euroopa ravimistrateegias (5).
Arvestades, et mittenakkuslikud haigused moodustavad 87 % ELi haiguskoormusest, (6) ning samuti arvestades COVID-19 põhjustatud tervishoiusüsteemihäirete tagajärgi, on vaja tugevdada veelgi enam tervise edendamist ning mittenakkuslike haiguste nagu vähi ennetamist ja ravi. Euroopa vähktõvevastase võitluse kava (7) on tugeva Euroopa terviseliidu üks alustalasid. Selles käsitletakse haiguse kõiki etappe, alates ennetamisest kuni vähipatsientide ja vähi üleelanute elukvaliteedini, keskendudes eri poliitikavaldkondi hõlmavatele meetmetele. Tegevuskava elluviimine aitab pöörata ümber vähktõve kasvusuundumuse kogu ELis ning tagada tervislikuma, õiglasema ja kestlikuma tuleviku kõigi jaoks kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega (8).
Pandeemia on ühtlasi välja toonud vajaduse tugevdada ELi rolli ülemaailmses tervishoius ning tagada, et EL ja liikmesriigid räägivad ühel häälel. Lisaks vaktsiinide õiglasemale jaotamisele tuleks koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega keskenduda kohe ka tervishoiusüsteemide tugevdamisele kogu maailmas. ELi tugevam juhtpositsioon ülemaailmses tervishoius peaks tuginema meie tugevatele külgedele, nagu ühised väärtused ja traditsiooniliselt tugevad tervisesüsteemid.
Euroopa terviseliidu tugevdamine uuenduslike lahenduste abil säilenõtkete tervisesüsteemide saavutamiseks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU
1. |
TULETAB MEELDE, et Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 168 kohaselt täiendavad liidu meetmed liikmesriikide poliitikat, liit soodustab liikmesriikide koostööd rahvatervise valdkonnas ja toetab vajaduse korral nende meetmeid; |
2. |
MÄRGIB, et liidu meetmed peavad võtma arvesse liikmesriikide vastutust terviseteenuste ja arstiabi korraldamisel ning kättesaadavaks muutmisel. ELi toimimise lepingu artiklis 168 on ühtlasi ette nähtud, et kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; |
3. |
JUHIB TÄHELEPANU nõukogu 8. juuli 2011. aasta järeldustele „Kaasaegsete, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide suunas“ (9) ja 30. juunil 2017 avaldatud nõukogu järeldustele, milles käsitletakse liikmesriikide suunatava vabatahtliku koostöö edendamist tervisesüsteemide vahel (10); |
4. |
JUHIB TÄHELEPANU 2017. aastal kehtestatud Euroopa sotsiaalõiguste sambale (11) ja selle 20 põhimõttele, milles on sätestatud igaühe õigus saada kvaliteetset, taskukohast, ennetavat ja ravivat tervishoiuteenust; |
5. |
JUHIB TÄHELEPANU sotsiaalkaitsekomitee sotsiaalkaitse olukorra jälgimise vahendi ja sotsiaalkaitse poliitika arengusuundade 2020. aasta ülevaatele („2020 SPC Annual Review of the Social Protection Performance Monitor (SPPM) and developments in social protection policies“), (12) milles rõhutatakse, et liikmesriikide jõupingutused peaksid jätkuvalt keskenduma esmajoones tervisesüsteemide säilenõtkuse ja tõhususe tugevdamisele ning neile juurdepääsu parandamisele. Kriis on näidanud tugevate turvavõrkude väärtust ning sotsiaal- ja tervishoiusüsteemide vahelise tõhusa koordineerimise strateegilist tähtsust, et tagada kõigile juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele; |
6. |
JUHIB TÄHELEPANU 24. oktoobril 2019 avaldatud nõukogu järeldustele heaolumajanduse kohta, (13) milles rõhutatakse, et heaolumajandus põhineb usaldusväärsel ja kestlikul majanduspoliitikal. Heaolumajandus toob esile, kui oluline on investeerida tulemuslikesse, tõhusatesse ja õiglastesse poliitilistesse meetmetesse ja struktuuridesse, mis tagavad kõigile juurdepääsu avalikele teenustele, sealhulgas tervise- ja sotsiaalteenustele, pikaajalisele ja sünnituseelsele hooldusele, tervise- ja ennetusmeetmete edendamisele, sotsiaalkaitsele ning haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, ning tähistab võrdseid võimalusi, soolist võrdõiguslikkust ja sotsiaalset kaasatust; |
7. |
JUHIB TÄHELEPANU 4. aprillil 2014 vastu võetud komisjoni teatisele tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta, (14)25. aprillil 2018 vastu võetud komisjoni teatisele „Tervise- ja hooldusvaldkonna digiteerimise võimaldamine digitaalsel ühtsel turul“, (15)6. veebruaril 2019 vastu võetud komisjoni soovitusele elektrooniliste terviseandmete Euroopa andmevahetusvormingu kohta (16) ning 11. novembril 2020 vastu võetud komisjoni teatisele Euroopa terviseliidu loomise kohta (17); |
8. |
JUHIB TÄHELEPANU 15. juunil 2021 vastu võetud komisjoni teatisele COVID-19 pandeemiast saadud varajaste õppetundide kohta, (18) milles tõstetakse esile, et suutlikkus pandeemiaga toime tulla sõltub pidevatest ja suurematest investeeringutest tervishoiusüsteemidesse; |
9. |
PEAB TERVITATAVAKS 15. ja 16. juulil 2021 toimunud kõrgetasemelist konverentsi teemal „Säilenõtkete tervisesüsteemide saavutamiseks uuenduslike lahenduste kasutamine“, (19) kus osutati tervisesüsteemidesse strateegiliste investeeringute tegemise vajadusele ning Euroopa Liidu, liikmesriikide ja sidusrühmade tihedama koostöö võimalustele; |
10. |
PEAB TERVITATAVAKS poliitikaülevaadet, milles käsitletakse Euroopa toetust tervise- ja hooldussüsteemide täiustamiseks (20) ning milles kirjeldatakse mitmeid ELi vahendeid, mille abil saab tervisesüsteeme tugevdada. Selles rõhutatakse, et nende vahendite parimaks kasutamiseks on tavaliselt vaja kombineerida mitmeid eri eesmärkidega ELi vahendeid ümberkujundusprotsessi eri etappides. Lisaks rõhutatakse, et vajadus kombineerida eri vahendeid tekitab liikmesriikidele väljakutse olla teadlik arvukatest eri vahenditest ja nende võimalikust kasust tervisesüsteemile ning väljakutse viia eesmärgid ja protsessid kooskõlla tervise-eesmärkide ja eri vahendite nõuetega; |
11. |
KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:
|
12. |
KUTSUB KOMISJONI ÜLES:
|
Euroopa terviseliidu tugevdamine: ravimite ja meditsiiniseadmete kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse parandamine
13. |
VÄLJENDAB HEAMEELT ravimipoliitika eest vastutavate ELi juhtide ja farmaatsiakomitee (26) ühiskohtumise üle, mis toimus 8.–9. juulil 2021. Kohtumisel rõhutati, kui oluline on parandada ravimite kättesaadavust ja juurdepääsetavust, eriti ärihuvi võimaliku puudumise korral, näiteks teatavate antimikroobikumide puhul või uue kasutusotstarbega geneeriliste või vanemate ravimite puhul onkoloogias; |
14. |
JUHIB TÄHELEPANU 15. juunil 2021 vastu võetud nõukogu järeldustele, mis käsitlevad juurdepääsu ravimitele ja meditsiiniseadmetele, et luua tugevam ja vastupidav Euroopa Liit, (27) ning vajadusele võtta arvesse kõiki neis seatud eesmärke; |
15. |
PEAB TERVITATAVAKS programmi „EL tervise heaks“, milles nähakse ette ambitsioonikas lahendus pandeemiale reageerimiseks ja tervisesüsteemide säilenõtkuse saavutamiseks, eelkõige sektorile eraldatavad rahalised vahendid selleks, et tagada ravimite ja meditsiiniseadmete kättesaadavus, tegeleda nende nappuse küsimusega ja tagada varustuskindlus; |
16. |
MÄRGIB, et patentimata ja uute antimikroobikumide ning uue kasutusotstarbega patentimata ravimite, aga ka kiiritusravi ja meditsiinitehnoloogia juurdepääsetavuse, arendamise ja kättesaadavuse parandamine onkoloogias võivad positiivselt mõjutada tervishoiusüsteemide tõhusust ja vastupanuvõimet, ning et samal ajal on oluline edendada kõigi antimikroobikumide mõistlikku ja asjakohast kasutamist; |
17. |
RÕHUTAB, et antimikroobikumide juurdepääsetavus ja kättesaadavus on esmatähtis nii innovatsiooni stimuleerimise kui ka olemasolevate antimikroobikumide nappuse ja turult kõrvaldamise põhjustega tegelemise, nende mõistliku ja asjakohase kasutamise tagamise ja turutõrgetega tegelemise viiside leidmise seisukohast; |
18. |
NENDIB, et ühe võimaliku viisina tõhusate ja taskukohaste ravimite kasutamiseks täitmata ravivajadustega valdkondade patsientide ravis tuleks täiendavalt uurida juba heaks kiidetud patentimata ravimitele uue kasutusotstarbe andmist, sealhulgas onkoloogia valdkonnas, kus on märkimisväärne kasutamata potentsiaal, ning TUNNISTAB mitteäriliste sidusrühmade, näiteks akadeemiliste ja teadusasutuste ning mittetulundusühenduste olulist panust selle eesmärgi saavutamisel; |
19. |
TOETAB patsientide jaoks ohutut ja õigeaegset ravimite kättesaadavust käsitleva eksperdirühma (STAMP) (28) kavandatud uue kasutusotstarbe andmise raamistikku käsitlevat pilootprojekti, mis peaks kujundama mittetulundusühenduste, ravimite valdkonda reguleerivate asutuste ja müügiloa hoidjate koostööraamistiku ümber nii, et sellest tekiksid kogemused ja väärtuslik teave, mis võimaldab anda vajaduse korral nõu ELi järgmiste sammude kohta patentimata ravimitele (sealhulgas vähiravimitele) uue kasutusotstarbe andmise lihtsustamisel; |
20. |
PEAB TERVITATAVAKS asjaolu, et Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas nähakse ette ELi platvorm vähiravimite juurdepääsetavuse parandamiseks olemasolevatele ravimitele uue kasutusotstarbe andmise toetamise eesmärgil; |
21. |
TUNNISTAB, et Euroopa terviseliit, Euroopa ravimistrateegia, Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, hiljuti käivitatud Euroopa tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus ning kavandatav Euroopa terviseandmeruum (29) pakuvad võimalust võtta ELi tasandil ühismeetmeid rahvatervise vajaduste rahuldamiseks; KUTSUB ÜLES kaasama liikmesriike piisavalt HERA töösse, ka valmisoleku saavutamise etapis; |
22. |
VÕTAB TEADMISEKS Sloveenia eesistumise ajal 15.–16. septembril 2021 toimunud ravimiametite juhtide kohtumisel väljendatud mured seoses Euroopa Ravimiametile makstavaid tasusid käsitlevate sätete varajase ajakohastamisega ja selle võimaliku mõjuga ravimivaldkonna eest vastutavatele riikide pädevatele asutustele; Muu hulgas väljendati muret selle üle, et kulupõhise tasu ettepanek vähendaks inimtervishoius kasutatavate ravimite praeguseid tsentraliseeritud tasusid riikide pädevate asutuste jaoks ajal, mil vahendid on piiratud ja surve tsentraliseeritud süsteemi panustamiseks suurenenud, ei kajastaks osutatud teenuste väärtust, põhineks aegunud teabel ja kajastaks riikide pädevate asutuste kulusid vaid osaliselt; KUTSUB komisjoni ÜLES pöörama väljendatud muredele asjakohast tähelepanu, et vältida kahju tekitamist riikide pädevatele asutustele ning kaitsta ja tugevdada ELi ravimireguleerimissüsteemi, sealhulgas riiklike pädevate asutuste teaduslikku panust; |
23. |
VÕTAB TEADMISEKS Euroopa Parlamendi 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni „Ravimite nappus ja tekkiva probleemi lahendamine“, (30) milles sedastatakse, et „tõhus strateegia peaks hõlmama meetmeid ravimite nappuse leevendamiseks, aga ka selle ärahoidmiseks, käsitledes nappuse mitmesuguseid algpõhjuseid“, märgitakse muu hulgas, et „veel üks viis ELi strateegilise autonoomia tagamiseks tervishoiu valdkonnas on lisada teatavate ravimite tootmine üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide programmi“, ning „[kutsutakse] komisjoni ja liikmesriike üles uurima võimalust luua üks või mitu Euroopa kasumit mittetaotlevat farmaatsiaettevõtjat, kes tegutseksid avalikes huvides ja valmistaksid olemasoleva tööstusliku tootmise puudumisel tervishoiu- ja strateegilise tähtsusega ravimeid, et viia lõpule ja tagada varustuskindlus ning vältida hädaolukordades ravimite võimalikku nappus“, ning MÄRGIB, et nii neid kui ka muid Euroopa ravimistrateegias käsitletud võimalikke algatusi võiks samuti uurida seoses ravimitarnete tagamisega kõigis liikmesriikides, kus esineb ravimite tarnimisel turutõrkeid. Siia kuuluvad ka ravimitarned COVID-19 pandeemiaga sama ulatuslike tervisekriiside lahendamisel tulevikus; |
24. |
TUNNISTAB, et tulevane määrus tervisetehnoloogia hindamise alase koostöö tõhustamise kohta võib toetada liikmesriike nende otsustes tagada juurdepääs innovatiivsetele tervisetehnoloogiatele, ning parandab täiendavat vabatahtlikku piiriülest koostööd; |
25. |
TUNNISTAB, et meditsiiniseadmete määruse (31) ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete määruse (32) tõhus rakendamine on võtmetähtsusega, et tagada kvaliteetsete, ohutute ja hästitoimivate meditsiiniseadmete ning in vitro diagnostika meditsiiniseadmete kättesaadavus; |
26. |
TUNNISTAB, et meditsiiniseadmed ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmed on mänginud ELi reageerimisel pandeemiale olulist rolli, ning TUNNISTAB, et meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete valdkond seisis COVID-19 pandeemiast põhjustatud enneolematu väljakutse ees, mis nõudis esmatähtsate meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete kättesaadavuse suurendamist kogu ELis ning samal ajal patsientide tervise ja ohutuse tugeva kaitse tagamist; |
27. |
PEAB TERVITATAVAKS komisjoni määruse ettepanekut in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitleva määruse 2017/746 muutmise kohta seoses täiendavate üleminekusätetega teatavate in vitro diagnostika seadmete suhtes, et vastata õigeaegselt tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste (EPSCO) nõukogu 2021. aasta juuni istungil vastu võetud nõukogu järeldustes (33) esitatud üleskutsele; |
28. |
JULGUSTAB komisjoni esitama ambitsioonikaid poliitikaettepanekuid ning tulevasi innovaatilisi ja jätkusuutlikke lahendusi tarnekindluse küsimuse käsitlemiseks, eelkõige seoses vanemate ravimitega, sealhulgas patentimata antimikroobikumid ja onkoloogilised ravimid; |
29. |
TOETAB liikmesriikide jätkuvat koostööd selleks, et tagada taskukohaste vaktsiinide, ravimite ja COVID-19 taoliste pandeemiahaiguste diagnostika piisav pakkumine ja juurdepääsetavus; |
30. |
KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:
|
31. |
KUTSUB KOMISJONI ÜLES:
|
32. |
KUTSUB KOMISJONI, EUROOPA RAVIMIAMETIT JA OSALEVAID ASUTUSI ÜLES:
|
33. |
KUTSUB ETTEVÕTJAID ÜLES:
|
Euroopa terviseliidu tugevdamine: vähktõvevastane võitlus
34. |
TULETAB MEELDE, et COVID-19 pandeemiast tingitud tervisealane, majanduslik ja sotsiaalne ebakindlus on negatiivselt mõjutanud vaimset tervist ja soodustanud ebatervislikke eluviise ning kahjustanud tervise edendamise ja ennetamise programme; |
35. |
TULETAB MEELDE, et COVID-19 mõjutas negatiivselt juurdepääsu vähi varajasele diagnoosimisele ja ravile ajal, mil haiglad olid tõsise surve all. Sellel võib olla kahjulik mõju vähktõve esinemisele ja sellest jagusaamisele; |
36. |
PEAB TERVITATAVAKS komisjoni teatist Euroopa vähktõvevastase võitluse kava kohta, mille eesmärk on võidelda vähktõve vastu, tegeledes samal ajal tervist mõjutavate teguritega lähenemisviisi „Tervis kõikides poliitikavaldkondades“ kaudu. Kõnealune kava on oluline ja ambitsioonikas teetähis Euroopa terviseliidu tugevdamisel ning turvalisema, paremini ettevalmistatud ja vastupidavama Euroopa Liidu loomisel; |
37. |
PEAB TERVITATAVAKS märkimisväärset toetust, mida antakse kava rakendamisele erinevate rahastamismehhanismide ja programmide kaudu, nagu programm „EL tervise heaks“, programm „Euroopa horisont“ (37), taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika vahendid ja programm „InvestEU“; |
38. |
KUTSUB KOMISJONI ÜLES:
|
39. |
KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:
|
Euroopa terviseliidu tugevdamine: ELi roll tervise edendamisel maailmas
40. |
TULETAB MEELDE komisjoni 2010. aasta teatist „ELi roll ülemaailmses tervishoius“ (42), millega anti ELile tugev õigus tegutseda ülemaailmse tervishoiu valdkonnas tänu oma juhtivale rollile rahvusvahelises kaubanduses, ülemaailmses keskkonnaalases juhtimises ja arenguabis ning kvaliteetsete tervishoiuteenuste üleüldise ja võrdse kättesaadavuse tagamisega seotud väärtustele ja kogemustele; |
41. |
TULETAB MEELDE nõukogu 24. novembri 2020. aasta järeldusi ELi rolli kohta Maailma Terviseorganisatsiooni tugevdamisel (43), milles esitati ELi ja selle liikmesriikide võetud kohustus võtta ülemaailmses tervishoius juhtroll, toetades samal ajal WHO juhtivat ja koordineerivat rolli ülemaailmses tervishoius; |
42. |
TULETAB MEELDE, et 25. mail 2021. aastal vastu võetud Euroopa Ülemkogu järeldustes COVID-19 kohta (44) kutsuti üles tõhustama tööd, et tagada ülemaailmne võrdne juurdepääs COVID-19 vaktsiinidele, ning toetati COVAXi juhtrolli selles valdkonnas; |
43. |
TULETAB MEELDE, et Euroopa Ülemkogu väljendas oma 24.–25. juuni 2021. aasta kohtumisel (45) heameelt maailma terviseassamblee 74. istungjärgul vastu võetud otsuse üle kutsuda 2021. aasta novembris kokku maailma terviseassamblee erakorraline istungjärk, mille eesmärk on kaaluda kasu, mida tooks pandeemiaks valmisolekut ja sellele reageerimist käsitleva WHO konventsiooni, lepingu või rahvusvahelise õigusakti väljatöötamine; |
44. |
VÕTAB TEADMISEKS 2021. aasta septembris esitatud üleeuroopalise tervise- ja kestliku arengu komisjoni lõpparuande: „Drawing light from the pandemic: A new strategy for health and sustainable development“ (46) (Pandeemiast saadud õppetunnid: uus tervise ja kestliku arengu strateegia) ja selle eesmärgi panustada tugevatesse, vastupidavatesse ja kaasavatesse riiklikesse tervisesüsteemidesse; VÕTAB samuti TEADMISEKS pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise sõltumatu töörühma, rahvusvaheliste tervise-eeskirjade läbivaatamise komitee, WHO tervisealaste hädaolukordade programmi sõltumatu järelevalve- ja nõuandekomitee ning G20 pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise ülemaailmsete ühisressursside rahastamise kõrgetasemelise sõltumatu paneeli olulised järeldused ja soovitused, mis kõik andsid väärtusliku panuse ja ettepanekuid pandeemiaks valmisoleku ja sellele reageerimise parandamiseks ning ülemaailmse terviseohutuse struktuuri tugevdamiseks; |
45. |
PEAB TERVITATAVAKS 25. märtsil 2021 toimunud konverentsi, mis käsitleb ELi rolli tugevdamist ülemaailmses tervishoius (47). Konverentsil rõhutati vajadust tervikliku, kaasava ja kooskõlastatud strateegia järele ning ülemaailmse solidaarsuse tähtsust ühistele ohtudele reageerimisel; |
46. |
PEAB TERVITATAVAKS 20. oktoobril 2021. aastal toimunud konverentsi „Euroopa Liidu roll tervisesüsteemide ülemaailmse säilenõtkuse tugevdamisel“, kus toodi välja võimalused ja vajadus tervisesüsteemide strateegiliseks tugevdamiseks kogu maailmas; |
47. |
KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:
|
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 107, 26.3.2021, lk 1).
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1), https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/health-research-and-innovation/coronavirus-research-and-innovation_en, https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/health-research-and-innovation/coronavirus-research-and-innovation/financing-innovation_en.
(4) https://ec.europa.eu/regional_policy/en/2021_2027/
(5) Komisjoni teatis „Euroopa ravimistrateegia“ (COM(2020) 761 final).
(6) https://knowledge4policy.ec.europa.eu/health-promotion-knowledge-gateway/eu-burden- non-communicable-diseases-key-risk-factors_en
(7) Komisjon teatis „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ (COM(2021) 44 final).
(8) https://sdgs.un.org/goals
(9) ELT C 202, 8.7.2011, lk 10.
(10) ELT C 206, 30.6.2017, lk 3.
(11) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth- and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_en
(12) https://socialprotection.org/discover/publications/2020-spc-annual-review-social-protection- performance-monitor-sppm-and
(13) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13432-2019-INIT/en/pdf
(14) COM(2014) 215 final.
(15) COM(2018) 233 final.
(16) ELT L 39, 11.2.2019, lk 18.
(17) COM(2020) 724 final.
(18) COM(2021) 380 final.
(19) https://slovenian-presidency.consilium.europa.eu/en/events/implementing-innovative-solutions-for-resilient-health-systems/?__cf_chl_jschl_tk__=pmd_xB8ySgWRhCPB9APPyxuc2HlH9iJM7fwAsb9nU5FePVk-1629875480-0-gqNtZGzNAmWjcnBszQ1l
(20) https://slovenian-presidency.consilium.europa.eu/media/0qonoilq/policybrief_slovenia_inside_pages_v2.pdf
(21) https://ec.europa.eu/health/state/voluntary_exchanges_en
(22) https://ec.europa.eu/health/systems_performance_assessment/policy/expert_group_en
(23) https://ec.europa.eu/health/non_communicable_diseases/steeringgroup_promotionprevention_en
(24) https://ec.europa.eu/health/ehealth/policy/network_en
(25) https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_en
(26) https://ec.europa.eu/health/documents/pharmaceutical-committee/human-meeting_en
(27) ELT C 269 I, 7.7.2021, lk 3.
(28) https://ec.europa.eu/health/documents/pharmaceutical-committee/stamp_en
(29) https://ec.europa.eu/health/ehealth/dataspace_en
(30) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0228_EN.html
(31) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).
(32) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).
(33) Nõukogu järeldused, mis käsitlevad juurdepääsu ravimitele ja meditsiiniseadmetele, et luua tugevam ja vastupidav Euroopa Liit (ELT C 269 I, 7.7.2021, lk 3).
(34) https://slovenian-presidency.consilium.europa.eu/media/gmulwi3x/policy-brief-improving- access-to-essential-antibiotics.pdf
(35) https://www.imi.europa.eu/projects-results/project-factsheets/enable
(36) https://knowledge4policy.ec.europa.eu/cancer_en
(37) https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding- programmes-and-open-calls/horizon-europe_en
(38) ELT L 327, 16.12.2003, lk 34.
(39) https://www.ipaac.eu/en/about/
(40) https://bestremap.eu/
(41) https://ec.europa.eu/energy/sites/default/files/swd_strategic_agenda_for_medical_ionising_radiation_applications_samira.pdf
(42) COM(2010) 0128 (final).
(43) ELT C 400, 24.11.2020, lk 1.
(44) https://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2021/05/25/european-council-conclusions-24-25-october-2021/.
(45) https://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2021/06/25/european-council-conclusions-24-25-october-2021/.
(46) https://www.euro.who.int/en/health-topics/health-policy/european-programme-of-work/pan- european-commission-on-health-and-sustainable-development/publications/drawing-light- from-the-pandemic-a-new-strategy-for-health-and-sustainable-development-2021
(47) https://www.2021portugal.eu/en/events/conference-on-strengthening-the-role-of-the-eu-in- the-context-of-global-health/
20.12.2021 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
CI 512/12 |
NÕUKOGU OTSUS,
23. november 2021,
millega nimetatakse ametisse Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liige
(2021/C 512 I/03)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni 14. juuli 2021. aasta kirjaga nõukogule esitatud kandidaatide nimekirja,
võttes arvesse 18. oktoobri 2021. aasta kirjas esitatud Euroopa Parlamendi seisukohti
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Toiduohutusameti sõltumatuse, hea teadusliku kvaliteedi, läbipaistvuse ja tõhususe tagamine on äärmiselt oluline. Samuti on hädavajalik tagada kõnealuse ameti koostöö liikmesriikidega. |
(2) |
Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 25 lõike 1 kohaselt peab neljal Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liikmel olema tarbijaid ja toiduahela muid huvigruppe esindavates organisatsioonides töötamise kogemus. 30. juunil 2021 lõppes ühe sellise Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liikme ametiaeg, kellel on kõnealune töökogemus. Seepärast tuleks kõnealune liige asendada uue liikmega, kellel on tarbijaid ja toiduahela muid huvigruppe esindavates organisatsioonides töötamise kogemus. |
(3) |
Komisjoni esitatud kandidaatide nimekiri on läbi vaadatud eesmärgiga nimetada komisjoni esitatud dokumentide alusel ning Euroopa Parlamendi seisukohti silmas pidades ametisse uus Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liige. Eesmärk on tagada võimalikult suur pädevus, ulatuslikud asjakohased eksperditeadmised ning kooskõlas nendega võimalikult lai geograafiline jaotumine liidus. |
(4) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1381 (2) artikli 10 lõikes 2 on sätestatud, et 30. juunil 2022 ametis olevate Euroopa Toiduohutusamet haldusnõukogu liikmete ametiaeg lõpeb nimetatud kuupäeval. Seega tuleks vaba ametikoht täita ametiajaks, mis lõpeb 30. juunil 2022, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liikmeks ajavahemikuks 23. november 2021 kuni 30. juunini 2022 nimetatakse Marija CERJAK.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 23. november 2021
Nõukogu nimel
eesistuja
G. DOVŽAN
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1381, mis käsitleb toiduahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvust ja kestlikkust ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 1829/2003, (EÜ) nr 1831/2003, (EÜ) nr 2065/2003, (EÜ) nr 1935/2004, (EÜ) nr 1331/2008, (EÜ) nr 1107/2009 ja (EL) 2015/2283 ning direktiivi 2001/18/EÜ (ELT L 231, 6.9.2019, lk 1).