ISSN 1977-0898 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
C 200 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Teave ja teatised |
57. köide |
Teatis nr |
Sisukord |
Lehekülg |
|
II Teatised |
|
|
EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
|
|
Euroopa Komisjon |
|
2014/C 200/01 |
Komisjoni teatis – Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020 |
|
IV Teave |
|
|
TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
|
|
Euroopa Parlament |
|
2014/C 200/02 |
||
|
Euroopa Komisjon |
|
2014/C 200/03 |
||
|
TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
|
2014/C 200/04 |
||
2014/C 200/05 |
Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel ( 1 ) |
|
2014/C 200/06 |
Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta |
|
V Teated |
|
|
KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
|
|
Euroopa Komisjon |
|
2014/C 200/07 |
Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr M.7255 – BSPIH/KFG/Flint) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine ( 1 ) |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
|
II Teatised
EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED
Euroopa Komisjon
28.6.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 200/1 |
KOMISJONI TEATIS
Keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020
(2014/C 200/01)
Sisukord
SISSEJUHATUS | 2 |
1. |
REGULEERIMISALA JA MÕISTED | 3 |
1.1. |
Reguleerimisala | 3 |
1.2. |
Suunistes käsitletud abimeetmed | 5 |
1.3. |
Mõisted | 5 |
2. |
KESKKONNA- JA ENERGIAALANE RIIGIABI, MILLEST TULEB TEATADA | 10 |
3. |
KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE ALUSLEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 3 PUNKTI C ALUSEL | 11 |
3.1. |
Ühised hindamispõhimõtted | 11 |
3.2. |
Üldised siseturuga kokkusobivuse sätted | 12 |
3.3. |
Abi taastuvatest allikatest toodetud energiale | 23 |
3.4. |
Energiatõhususe meetmed, sealhulgas koostootmine ning kaugküte ja -jahutus | 28 |
3.5. |
Abi ressursitõhususele ja eelkõige abi jäätmekäitlusele | 30 |
3.6. |
Abi süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele | 31 |
3.7. |
Keskkonnamaksude vähendamise või nendest vabastamise ja taastuvenergia toetuse rahastamise vähendamise kaudu antav abi | 32 |
3.8. |
Abi energiataristule | 36 |
3.9. |
Abi tootmise piisavuse tagamiseks | 38 |
3.10. |
Kaubeldavate lubade süsteemina antav abi | 41 |
3.11. |
Ettevõtjate ümberpaigutamiseks antav abi | 41 |
4. |
HINDAMINE | 42 |
5. |
KOHALDAMINE | 43 |
6. |
ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE | 44 |
7. |
LÄBIVAATAMINE | 44 |
SISSEJUHATUS
(1) |
Vältimaks olukorda, mille puhul riigiabi tekitab konkurentsimoonutusi siseturul ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 107 lõikes 1 sätestatud, et riigiabi on keelatud. Teatavatel juhtudel võib riigiabi siiski olla aluslepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 kohaselt siseturuga kokkusobiv. |
(2) |
Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c võib komisjon pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabi, millega soodustatakse teatavate majandustegevuste arengut Euroopa Liidus, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
(3) |
Strateegia „Euroopa 2020” (1) keskendub tingimuste loomisele arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks. Selleks on seatud mitmed peamised eesmärgid, sealhulgas kliimamuutuste ja energiasäästvuse eesmärgid: i) vähendada ELi kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega; ii) suurendada taastuvenergia osakaalu ELi energiatarbimises 20 %ni; iii) suurendada ELi energiatõhusust 20 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega. Neist riikide jaoks siduvatest eesmärkidest esimest kaht rakendati kliima- ja energiapaketiga (2). |
(4) |
Komisjon esitas 22. jaanuaril 2014 teatises „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030” (3) („2030. aasta raamistik”) ettepanekud energia- ja kliimaeesmärkideks, mis tuleb saavutada 2030. aastaks. 2030. aasta raamistiku põhieesmärgid on: i) vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega; ii) suurendada taastuvenergia osakaalu kogu ELis vähemalt 27 %ni; ning iv) võtta kasutusele uus juhtimissüsteem ja uued näitajad konkurentsivõimelise ja turvalise energiasüsteemi tagamiseks. |
(5) |
Käesolevate suuniste jaoks on eriti olulised põhjenduses (3) nimetatud peamised eesmärgid. Et aidata neid eesmärke saavutada, käivitati strateegia „Euroopa 2020” seitsme juhtalgatuse seas juhtalgatus „Ressursitõhus Euroopa” (4). Ressursitõhusa Euroopa juhtalgatusega luuakse poliitikaraamistik, millega toetatakse üleminekut ressursitõhusale ja vähese CO2-heitega majandusele, mis võimaldab
|
(6) |
Tuleks meenutada, et ressursitõhususe tegevuskavas (5) nagu ka mitmes nõukogu järelduses soovitatakse keskkonnakahjulikud toetused järk-järgult kaotada (6). Käesolevates suunistes tuleks seetõttu arvesse võtta keskkonnakahjulike toetuste negatiivset mõju, pidades samal ajal silmas vajadust kaaluda juhtalgatuses tuvastatud kompromisse eri valdkondade ja strateegiate vahel. Abi fossiilkütuste kaevandamiseks ei kuulu käesolevate suuniste reguleerimisalasse. |
(7) |
Tegevuskavas kutsutakse liikmesriike üles parandama ELi õigusaktide rakendamise tulemuslikkust (7). Et riigiabimeetmetega ei kaasneks keskkonnakahju, peavad liikmesriigid tagama ka ELi keskkonnaalaste õigusaktide järgimise ja hindama keskkonnamõju, kui nii on ELi õigusaktidega ette nähtud, ning kindlustama kõigi asjaomaste lubade olemasolu. |
(8) |
Teatises „Energia 2020 – säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia” (8), mis on ressursitõhusa Euroopa juhtalgatuse osa, jõuti juba järeldusele, et varustuskindla, taskukohase ja säästva energiaturu eesmärki ei ole võimalik saavutada muul viisil kui moderniseerides elektrivõrke, asendades vananenud elektrijaamad konkurentsivõimeliste ja keskkonnahoidlikumate alternatiividega ning parandades energiatõhusust kogu energiaahela lõikes. |
(9) |
2030. aasta raamistikus kutsutakse üles seadma kõrgeid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks kooskõlas energia tegevuskavaga aastani 2050. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks järgida kulutõhusat lähenemisviisi, mis võimaldab liikmesriikidel paindlikult määrata kindlaks konkreetselt nende tingimustele vastava vähese CO2-heitega majandusele ülemineku kava ning edendada teadus-ja innovatsioonipoliitikat, et toetada pärast 2020. aastat kehtima hakkavat kliima- ja energiapoliitikat. Kõnealused suunised järgivad nimetatud põhimõtteid ning loovad aluse 2030. aasta raamistikule. |
(10) |
Komisjon kehtestab käesolevates suunistes tingimused, mille kohaselt energia- ja keskkonnaalast riigiabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. |
(11) |
Teatises riigiabi ajakohastamise kohta (9) tõi komisjon välja riigiabi kontrolli ajakohastamise kolm eesmärki:
|
(12) |
Eelkõige sooviti teatisega luua ühine lähenemisviis eri suuniste ja raamistike läbivaatamisel, eesmärgiga tugevdada siseturgu ning tõhustada avaliku sektori kulutusi, suurendades riigiabi panust ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisse, uurida põhjalikumalt ergutavat mõju, piirata abi vajaliku miinimumini ning vältida abi võimalikke negatiivseid mõjusid konkurentsile ja kaubandusele. Käesolevates suunistes sätestatud kokkusobivustingimused põhinevad nimetatud ühistel hindamispõhimõtetel. |
1. REGULEERIMISALA JA MÕISTED
1.1. Reguleerimisala
(13) |
Käesolevad suunised kehtivad keskkonnakaitse- või energiaalaste eesmärkide saavutamiseks eraldatud riigiabi suhtes kõigis aluslepinguga reguleeritud sektorites, kuivõrd võetavad meetmed kuuluvad jaotise 1.2 alla. Seetõttu kohaldatakse neid ka selliste sektorite puhul, kus kehtivad riigiabi käsitlevad ELi erieeskirjad (transport (10), söetööstus, põllumajandus, metsandus, kalandus ja vesiviljelus), kui selliste erieeskirjadega ei ole sätestatud teisiti. |
(14) |
Põllumajandus- ning kalandus- ja vesiviljelussektoris kohaldatakse käesolevaid suuniseid keskkonnakaitseks eraldatava abi suhtes, mis antakse ettevõtjatele, kes tooteid töötlevad ja turustavad, ning teatavatel tingimustel esmatootmisega tegelevatele ettevõtjatele. Kõnealuste sektorite suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi:
|
(15) |
Käesolevaid suuniseid ei kohaldata järgmiste valdkondade suhtes:
|
(16) |
Keskkonna- ja energiaalast abi ei pruugita anda raskustes olevatele äriühingutele, nagu on määratletud käesolevate suuniste kontekstis kohaldatavates suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (19), nagu neid on vastavalt muudetud või asendatud. |
(17) |
Hinnates abi ettevõtjale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks, võtab komisjon arvesse tagasimaksmata abisummat (20). |
1.2. Suunistes käsitletud abimeetmed
(18) |
Komisjon on kindlaks määranud mitu keskkonna- ja energeetikameedet, mille puhul võib riigiabi teatavatel tingimustel olla kokkusobiv aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkiga c:
|
1.3. Mõisted
(19) |
Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:
|
2. KESKKONNA- JA ENERGIAALANE RIIGIABI, MILLEST TULEB TEATADA
(20) |
Abikava alusel antava üksikabi kohta kehtib teatamiskohustus vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 3, kui abi ületab järgmisi teavitamiskünniseid (32) ning kui seda ei anta konkureeriva pakkumismenetluse alusel:
|
(21) |
Jaotisega 3.7 hõlmatud maksuvabastuste, keskkonnamaksu vähenduste ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia rahastamisest antavate vabastuste suhtes ei kehti eraldi teatamisele kuuluva abi tingimused. Sellist maksualaste meetmete vormis eraldatud abi, mida jaotises 3.7 ei ole käsitletud, tuleb siiski eraldi hinnata, kui kõnealuses jaotises nimetatud künniseid on ületatud. See kehtib ka olenemata sellest, kas konkreetse abisaaja suhtes kohaldatakse samal ajal alandatud maksumäära või maksuvabastust vastavalt jaotisele 3.7. |
(22) |
Käesolevates suunistes esitatakse siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid keskkonna ja energeetika abikavadele ja üksikabile, mis kuuluvad teatamiskohustuse alla vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 3. |
3. KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE ALUSLEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 3 PUNKTI C ALUSEL
(23) |
Keskkonnakaitsele ja energeetikale antavat riigiabi peetakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses siseturuga kokkusobivaks, kui käesolevas peatükis esitatud ühiste hindamispõhimõtete kohaselt aitab see paremini kaasa liidu keskkonna- ja energeetikaeesmärkide saavutamisele, mõjutamata kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Arvesse võetakse abi saavate piirkondade konkreetseid ebasoodsaid tingimusi. |
(24) |
Selles peatükis selgitatakse, kuidas komisjon kohaldab käesolevate suuniste reguleerimisalasse kuuluvaid meetmeid hinnates jaotises 3.1 esitatud ühiseid hindamispõhimõtteid ning sätestab vajaduse korral eritingimused üksikabi saamiseks (kas abikava alusel või sihtotstarbeliselt). |
(25) |
Jaotises 3.2 esitatakse üldised kokkusobivuse tingimused, mis on kohaldatavad kõigile käesolevate suuniste reguleerimisalasse kuuluvatele abimeetmetele, välja arvatud juhul, kui 3. peatüki konkreetsemates jaotistes üldiseid kokkusobivuse tingimusi täpsustatakse või muudetakse. Seega kohaldatakse jaotist 3.2 eelkõige järgmiste meetmete suhtes, mis ei ole hõlmatud 3. peatüki konkreetsemate jaotistega:
|
3.1. Ühised hindamispõhimõtted
(26) |
Hinnates, kas teatatud abimeedet saab pidada siseturuga kokkusobivaks, analüüsib komisjon üldiselt, kas meetme ülesehitus tagab selle, et abimeetme positiivne mõju ühist huvi teeniva eesmärgi saavutamisele kaalub üles võimalikud negatiivsed mõjud kaubandusele ja konkurentsile. |
(27) |
8. mai 2012. aasta teatises riigiabi ajakohastamise kohta (33) rõhutati vajadust kindlaks teha ja määratleda ühised põhimõtted, mida komisjon kohaldab kõigi abimeetmete kokkusobivuse hindamisel. Seetõttu peab komisjon riigiabimeedet siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui see vastab kõigile järgmistele kriteeriumidele:
|
(28) |
Nagu on kirjeldatud peatükis 4, võib teatavat liiki kavade puhul täiendavalt kehtestada järelhindamise nõude. Sellistel juhtudel võib komisjon piirata kavade kestust (harilikult nelja aasta või veelgi lühema ajaga), võimalusega hiljem teatada nende pikendamisest. |
(29) |
Kui riigiabimeede või selle tingimused, sh selle rahastamisviis, kui see on meetme lahutamatu osa, tooks vältimatult kaasa ELi õiguse rikkumise, ei saa nimetatud abi siseturuga kokkusobivaks kuulutada (34). Näiteks energiavaldkonnas peab iga maks, mille eesmärk on rahastada riigiabimeedet, vastama ennekõike aluslepingu artiklitele 30 ja 110 (35). |
3.2. Üldised siseturuga kokkusobivuse sätted
3.2.1. Abi teenib ühistes huvides olevat eesmärki
3.2.1.1.
(30) |
Keskkonnaalase abi üldeesmärk on parandada keskkonnakaitse taset võrreldes ilma abita saavutatava tasemega. Eelkõige strateegias „Euroopa 2020” seatakse eesmärgid säästvaks majanduskasvuks, et toetada üleminekut ressursitõhusale, konkurentsivõimelisele vähese CO2-heitega majandusele. Vähese CO2-heitega majandus, milles on suur osakaal erinevatest taastuvatest energiaallikatest pärineval energial, nõuab energiasüsteemi kohandamist ja eelkõige märkimisväärseid investeeringuid võrkudesse (36). Energeetikasektori riigiabi esmane eesmärk on tagada hästi toimival liidu energiaturul konkurentsivõimeline, säästev ja kindel energiasüsteem (37). |
(31) |
Liikmesriigid, kes kavatsevad anda keskkonna- või energeetikaabi, peavad täpselt määratlema eesmärgi, mille poole nad püüdlevad, ja selgitama, millist panust nad meetmelt selle eesmärgi saavutamiseks ootavad. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaasrahastatava meetme puhul võivad liikmesriigid tugineda keskkonna- või energiapoliitika eesmärkide määratlemisel asjaomastes rakenduskavades kasutatud arutluskäigule. |
(32) |
Keskkonnauuringud võivad aidata saavutada ühist eesmärki, kui need on otseselt seotud käesolevate suuniste järgi abikõlblike investeeringutega, samuti siis, kui ettevalmistava uuringu tulemuste põhjal kavandatavat investeeringut ei tehta. |
3.2.1.2.
(33) |
Et näidata, kuidas eraldi teatamisele kuuluv abi on aidanud parandada keskkonnakaitset, võib liikmesriik kasutada võimalikult suurel määral mõõdetavaid näitajaid, eelkõige neid, mis on esitatud allpool:
|
3.2.2. Riigi sekkumise vajadus
3.2.2.1.
(34) |
Ehkki üldiselt leitakse, et konkurentsiturud on tõhusad hindade, väljundi ja ressursside kasutamise poolest, siis turutõrgete esinemisel (38) võib riigi sekkumine tõhustada turgude toimimist. Riigiabi meetmed võivad teatavatel tingimustel tõepoolest aidata korrigeerida turutõrkeid ja seeläbi aidata kaasa ühise eesmärgi saavutamisele niivõrd, kuivõrd turg ei suuda iseenesest tagada tõhusat tulemust. Selleks et hinnata, kas riigiabi on selle eesmärgi saavutamiseks piisavalt tõhus, on kõigepealt vaja tuvastada ja määratleda lahendamist vajav probleem. Riigiabi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavat edu, mida turg üksi saavutada ei suuda. |
(35) |
Suuniste kehtestamiseks, mis tagaksid, et abimeetmed saavutavad ühise eesmärgi, peaksid liikmesriigid tuvastama turutõrked, mis takistavad keskkonnakaitse taseme parandamist või kindla, taskukohase ja säästva energia siseturu tõhusat toimimist. Keskkonna- ja energiapoliitika eesmärkidega seotud turutõrked võivad olla erinevad või sarnased, kuid nad võivad takistada saavutamast optimaalset tulemust ja tuua kaasa ebapiisavad tulemused järgmistel põhjustel.
|
(36) |
Lihtsalt turutõrgete olemasolu teatud olukorras ei õigusta piisavalt riigi sekkumist. Eelkõige võib tuvastatud turutõrgete leevendamiseks juba olla kehtestatud muu poliitika või võetud muid meetmeid. Näiteks võib tuua valdkondlikku reguleerimist, kohustuslikke saastenormatiive, hinnakujundusmehhanisme, näiteks ELi heitkogustega kauplemise süsteem, ja CO2-makse. Lisameetmed, sealhulgas riigiabi, tohivad olla suunatud ainult sellistele turutõrgetele või turutõrke sellisele osale, millega muu poliitika ja meetmete kaudu ei tegeleta. Samuti on oluline näidata, kuidas riigiabi tugevdab muid kasutusel olevaid strateegiaid ja meetmeid, mille eesmärk on parandada sama turutõrget. Vajadus riigiabi järele on seega vähem põhjendatud, kui see töötab vastu muudele samale turutõrkele suunatud poliitikameetmetele. |
(37) |
Komisjon loeb abi vajalikuks, kui liikmesriik tõendab, et abi on tõepoolest suunatud sellisele turutõrkele või turutõrke sellisele osale, mida muude meetmetega ei käsitleta. |
3.2.2.2.
(38) |
Ehkki turutõrked võivad turul tervikuna esineda ja abimeetmed võivad olla põhimõtteliselt hästi välja töötatud, et anda turul tõhusat tulemust, ei pruugi kõik asjaomased ettevõtjad samal määral turutõrkeid kogeda. Sellest tulenevalt hindab komisjon seoses teatamisele kuuluva üksikabiga vajadust abi järele iga juhtumi puhul eraldi. Liikmesriigi ülesanne on tõendada, et konkreetse tegevuse puhul, millele abi antakse, ei ole turutõrge muude meetmetega hõlmatud, ja et abi on tõepoolest sellele turutõrkele suunatud. |
(39) |
Sõltuvalt käsitletavast turutõrkest võtab komisjon arvesse:
|
3.2.3. Abi asjakohasus
(40) |
Kavandatav abimeede peab olema sobiv vahend asjaomase poliitilise eesmärgi täitmiseks. Abimeedet ei loeta siseturuga kokkusobivaks, kui muude, vähem moonutavate poliitikavahenditega või vähem moonutavat liiki abimeetmetega on võimalik anda samasugune positiivne panus ühise eesmärgi saavutamisse. |
3.2.3.1.
(41) |
Riigiabi ei ole ainus liikmesriikidele kättesaadav poliitikavahend keskkonnakaitse parandamiseks või hästi toimiva, kindla, taskukohase ja säästva Euroopa energiaturu saavutamiseks. On oluline meeles pidada, et võib olla ka muid, sobivamaid vahendeid nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Regulatiivsed normid ja turupõhised vahendid on kõige olulisemad vahendid keskkonna- ja energiapoliitika eesmärkide saavutamiseks. Leebetel vahenditel, näiteks vabatahtlikul ökomärgiste süsteemil ja keskkonnasäästlike tehnoloogiate levitamisel võib samuti olla oluline roll keskkonnakaitse taseme parandamisel. |
(42) |
Eri meetmed sama turutõrke leevendamiseks võivad üksteisele vastu töötada. Nii võib juhtuda eriti siis, kui on loodud tõhus, turupõhine mehhanism nimelt selleks, et tegeleda välismõjude probleemiga. On oht, et samale turutõrkele suunatud täiendav abimeede võib vähendada turupõhise mehhanismi tõhusust. |
(43) |
Ka eri meetmed erinevate turutõrgete leevendamiseks võivad üksteisele vastu töötada. Tootmise piisavuse probleemi lahendamise meede peab olema tasakaalus keskkonnaalase eesmärgiga kaotada järk-järgult keskkonnale või majandusele kahjulikud toetused, sh toetused fossiilkütustele. Samuti võib kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise meede suurendada varustamist erinevatest allikatest pärit energiaga, mis võib negatiivselt mõjutada tootmise piisavust. |
(44) |
Põhimõtte „saastaja maksab” järgimine keskkonnaalaste õigusaktide kaudu tagab põhimõtteliselt, et negatiivsete välismõjudega seotud turutõrked saavad lahendatud. Seepärast ei ole riigiabi sobiv vahend ning seda ei saa anda, kui abisaajat saab kehtivate ELi või siseriiklike õigusaktide alusel pidada saaste eest vastutavaks (40). |
3.2.3.2.
(45) |
Keskkonna- ja energeetikaabi võib anda eri vormis. Liikmesriik peaks siiski tagama, et abi antakse vormis, mis kaubandust ja konkurentsi tõenäoliselt kõige vähem moonutab. Sellega seoses peab liikmesriik näitama, miks muud tõenäoliselt vähem moonutavad abivormid, näiteks tagastatavad ettemaksed võrreldes otsetoetustega või maksukrediidid võrreldes maksuvähendustega või finantsinstrumentidel põhinevad abivormid, nagu võla- või omakapitaliinstrumendid (näiteks madala intressiga laenud või intressitoetused, riigigarantiid või kapitali alternatiivne andmine soodsatel tingimustel), on vähem asjakohased. |
(46) |
Abimeetme valik peaks olema kooskõlas turutõrkega, mida abimeetmega soovitakse parandada. Eelkõige juhul, kui tegelikud tulud on ebakindlad, näiteks energiasäästumeetmete puhul, võib tagastatav ettemakse olla asjakohane vahend. Rakenduskavade eesmärke ja prioriteete rakendavate abikavade puhul eeldatakse põhimõtteliselt, et asjakohane on rakenduskavas valitud rahastamisvahend. |
(47) |
Tegevusabi puhul peab liikmesriik tõendama, et abi on kava eesmärgi saavutamiseks asjakohane. Abi asjakohasuse tõendamiseks võib liikmesriik arvutada abisumma eelnevalt kindla summana, mis katab arvatavad lisakulud konkreetsel perioodil, et motiveerida ettevõtjaid hoidma kulusid kontrolli all ning oma äritegevust aja jooksul tõhustama (41). |
(48) |
Kavade asjakohasuse tõendamiseks võib liikmesriik toetuda ka varasemate hindamiste tulemustele, nagu on kirjeldatud peatükis 4. |
3.2.4. Ergutav mõju
3.2.4.1.
(49) |
Keskkonna- ja energiaalast riigiabi saab lugeda siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui sellel on ergutav mõju. Ergutav mõju ilmneb juhul, kui abi innustab abisaajat muutma oma käitumist, et parandada keskkonnakaitset või kindla, taskukohase ja säästva energiaturu toimimist, ning ilma abita sellist muutust ei toimuks. Abiga ei tohi subsideerida sellise tegevuse kulusid, mida äriühing teeks niisamagi, ning sellega ei tohi hüvitada majandustegevuse tavalist äririski. |
(50) |
Komisjon on seisukohal, et abil puudub abisaajale ergutav mõju juhtudel, kui töö projektiga on käivitunud juba enne seda, kui abisaaja riiklikele asutustele abitaotluse esitab. Juhtudel, kui abisaaja alustab projekti rakendamist enne abi taotlemist, ei loeta sellele projektile antud mis tahes abi siseturuga kokkusobivaks. |
(51) |
Liikmesriigid peavad kehtestama abitaotlusvormi ning seda kasutama. Abitaotlusvorm sisaldab vähemalt taotleja nime ja ettevõtte suurust, projekti kirjeldust, sealhulgas selle asukohta ning algus- ja lõppkuupäeva, projekti läbiviimiseks vajalikku abisummat ja abikõlblikke kulusid. Taotlusvormil peavad abisaajad kirjeldama, milline oleks olukord siis, kui abi ei saadaks, st olukorda, mida nimetatakse vastupidiseks stsenaariumiks või alternatiivseks stsenaariumiks või projektiks. Lisaks peavad suurettevõtjad esitama dokumentaalsed tõendid taotlusvormil kirjeldatud vastupidise stsenaariumi toetamiseks. |
(52) |
Taotlusvormi kättesaamisel peab abi andev ametiasutus kontrollima vastupidise stsenaariumi usaldusväärsust ja kinnitama, et abil on soovitud ergutav mõju. Vastupidine stsenaarium on usaldusväärne, kui see on autentne ja seotud otsuse tegemise tingimustega ajal, mil abisaaja teeb investeeringu kohta otsuse. Punktide (50) ja (51) tingimusi ei ole vaja täita, kui abi antakse konkureeriva pakkumismenetluse alusel. |
Ergutav mõju ja kohandamine liidu normatiividega
(53) |
Komisjon leiab, et tulevaste liidu normatiividega kohandamiseks antud abil on põhimõtteliselt ergutav mõju, sealhulgas juhul, kui normatiiv on juba vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud. Viimasel juhul on abil siiski ergutav mõju eeldusel, et see toetab investeeringu tegemist ammu enne normatiivi jõustumist. Abil selliste liidu normatiividega kooskõlla viimiseks, mis on juba vastu võetud, kuid mis ei ole veel jõustunud, on ergutav mõju, kui investeering viiakse lõpule vähemalt üks aasta enne liidu normatiivide jõustumist. |
(54) |
Veel ühe erandina punktist (53) võib esineda ergutav mõju, kui abi antakse
|
(55) |
Komisjon leiab, et abi selliste investeeringute toetamiseks, mis võimaldavad abisaajal ületada kohaldatavaid ELi normatiive, annab positiivse panuse keskkonna- või energiaeesmärgi saavutamisse. Et mitte kahandada liikmesriikide valmisolekut kehtestada liidu vastavatest normatiividest rangemaid kohustuslikke siseriiklikke normatiive, esineb selline positiivne panus olenemata sellest, kas on kehtestatud kohustuslikud siseriiklikud normatiivid, mis on liidu normatiividest rangemad. See hõlmab näiteks kohustuslikke ELi normatiive ületavaid meetmeid vee ja õhu kvaliteedi parandamiseks. Positiivne panus esineb ka juhul, kui ELi normatiivi puudumisel on vastu võetud kohustuslik siseriiklik normatiiv. |
Ergutav mõju ja energiaauditid
(56) |
Direktiivi 2012/27/EL (42) („energiatõhususe direktiiv”) kohaselt peavad suurettevõtjad iga nelja aasta tagant korraldama energiaauditi. Seega saab suurettevõtjate energiaaudititeks antaval abil olla ergutav mõju ainult niivõrd, kuivõrd sellega ei kompenseerita energiatõhususe direktiiviga nõutavat energiaauditit. Kuna VKEdel sellist kohustust ei ole, võib VKEdele energiaauditi korraldamiseks antaval abil olla ergutav mõju. |
(57) |
Eelmise punktiga ei piirata riigiabi ergutava mõju hindamist energiatõhususe meetmete puhul, mis on ette nähtud või ellu viidud energiaauditi tulemusel või mis tulenevad muudest vahenditest, näiteks energiajuhtimissüsteemidest ja keskkonnajuhtimissüsteemidest. |
3.2.4.2.
(58) |
Eraldi teatamisele kuuluvate meetmete puhul peavad liikmesriigid komisjonile täielikult tõendama abi ergutavat mõju. Nad peavad esitama selged tõendid selle kohta, et abi mõjutab oluliselt investeerimisotsust seeläbi, et muudab abisaaja käitumist, nii et abisaaja parandab keskkonnakaitset, või paraneb ELi energiaturu toimimine. Põhjaliku hindamise võimaldamiseks peab liikmesriik esitama lisaks teabele abi saava projekti kohta ka igakülgselt kirjeldatud vastupidise stsenaariumi olukorra kohta, kus abisaaja ei saa abi üheltki liikmesriigilt. |
(59) |
Uue investeeringu või tootmismeetodi eelised ei piirdu tavaliselt ainult nende otsese mõjuga keskkonnale või energiaturule. Sellised eelised võivad olla eelkõige tootmisega seotud (43), samas kui riskid on seotud eeskätt ebaselgusega, kas investeering on nii tootlik, kui arvatakse. |
(60) |
Ergutav mõju tuleb põhimõtteliselt kindlaks määrata vastupidise stsenaariumi analüüsi põhjal, milles võrreldakse kavandatava tegevuse ulatust koos abiga ja ilma abita. Põhimõtteliselt tähendab see kontrollimist, kui kasumlik oleks projekt abi puudumisel, et hinnata, kas ettevõte saaks alternatiivse projekti rakendamisel tõesti rohkem kasumit. |
(61) |
Seejuures saab kasumlikkuse taset hinnata selliste meetodite abil, mida asjaomases tööstusharus üldiselt kasutatakse ning mis võivad hõlmata meetodeid projekti nüüdispuhasväärtuse (44), sisemise tasuvusläve (45) või rakendatud kapitalilt saadud keskmise kasumi (ROCE) hindamiseks. Projekti kasumlikkust võrreldakse tavapärase tulumääraga, mida äriühing kohaldab teiste sarnaste investeerimisprojektide suhtes. Kui sellised määrad ei ole teada, võrreldakse projekti kasumlikkust ettevõtte kapitalikuludega tervikuna või asjaomases majandusharus tavapäraselt täheldatud tulumääradega. |
(62) |
Kui puudub konkreetne vastupidine stsenaarium, võib ergutava mõju olemasolu eeldada rahastamispuudujäägi korral, st kui eelnevalt koostatud äriplaani alusel ületavad investeerimiskulud investeeringu oodatava tegevuskasumi nüüdispuhasväärtust. |
(63) |
Eelkõige kutsutakse liikmesriike üles toetuma ajakohastatud, asjakohasele ja usaldusväärsele tõendusmaterjalile, nt juhatuse ametlikele dokumentidele, krediidikomitee aruannetele, riskianalüüsidele, finantsaruannetele, ettevõtte äriplaanidele, eksperdiarvamustele ja muudele uuringutele hinnatava investeerimisprojekti kohta. Ergutavat mõju võivad aidata tõendada dokumendid, mis sisaldavad teavet nõudlus-, kulu- ja finantsprognooside kohta, dokumendid, mis esitatakse investeerimiskomisjonile ning mis täpsustavad eri investeerimisstsenaariume, või dokumendid, mis esitatakse finantsasutustele. |
(64) |
Et tagada ergutava mõju objektiivne hindamine, võib komisjon ergutava mõju hinnangus võrrelda ettevõtte andmeid selle majandusharu andmetega, kus ettevõte tegutseb (võrdlusanalüüs). Eelkõige peab liikmesriik võimaluse korral esitama majandusharu andmed, mis tõendavad, et ettevõtte vastupidine stsenaarium, nõutud tulemuslikkuse tase ja kavandatud rahavood on põhjendatud. |
(65) |
Komisjon võib leida ergutava mõju ka juhtudel, kus ettevõtjal võib olla stiimul projekt tänu abile läbi viia, isegi kui abi saanud projekt ei saavuta tavaliselt nõutud tulemuslikkuse taset. See võib olla põhjendatud näiteks ootusega, et projektist tõuseb üldisemat kasu, mis ei kajastu projekti enda kasumlikkuses. Sellistel asjaoludel on tõendid ergutava mõju olemasolu kohta eriti olulised. |
(66) |
Kui ettevõtja kohaldab liidu normatiividest rangemat riiklikku normatiivi või normatiivi, mis on vastu võetud liidu normatiivide puudumisel, teeb komisjon kindlaks, et see on abisaajat oluliselt mõjutanud kulude suurenemisega ja et ta ei oleks suutnud katta riiklike normatiivide kohese rakendamisega seotud kulusid. |
(67) |
Investeeringute puhul, tänu millele ületavad ettevõtjad liidu normatiivides nõutud miinimumtaset, ei pruugi komisjon siiski tuvastada ergutavat mõju, eriti kui sellised investeeringud vastavad turu tehnilistele miinimumnormidele. |
(68) |
Kui abi ei muuda abisaaja käitumist, innustades lisategevust, siis ei ole sellisel abil ergutavat mõju keskkonnasäästliku käitumise edendamisel ELis ega Euroopa energiaturu toimimise parandamisel. Seetõttu ei kiideta abi heaks juhul, kui ilmneb, et sama tegevust viidaks läbi ka ilma abita. |
3.2.5. Abi proportsionaalsus
3.2.5.1.
(69) |
Keskkonna- ja energiaalast abi peetakse proportsionaalseks, kui abisumma abisaaja kohta piirdub miinimumiga, mis on vajalik, et saavutada soovitud keskkonnakaitse- või energiaeesmärk. |
(70) |
Üldiselt loetakse abi minimaalselt vajalikuks, kui abisumma vastab eesmärgi saavutamiseks vajalikule (neto)lisakulule võrreldes vastupidise stsenaariumiga abi puudumisel. Netolisakulude kindlaksmääramiseks vaadeldakse erinevust abisaava projekti ning alternatiivse, abi puudumisel teostatava investeerimisprojekti (vastupidise stsenaariumi) majandusliku kasu ja kulude (sealhulgas investeerimis- ja tegevuskulude) vahel. |
(71) |
Siiski võib olla keeruline täielikult arvesse võtta kõiki majanduslikke eeliseid, mida ettevõtja täiendavast investeeringust saab (46). Seetõttu võib meetmete puhul, mis ei kuulu eraldi hindamisele, kasutada lihtsustatud meetodit, mille puhul keskendutakse täiendavate investeerimiskulude arvutamisele, st arvesse ei võeta tegevustulusid ja -kulusid. Meetmeid, mis ei kuulu eraldi hindamisele, loetakse proportsionaalseks juhul, kui abisumma ei ületa abi ülemmäära, st teatavat protsenti abikõlblikest kuludest, nagu on määratletud punktides (72)–(76). Nimetatud abi ülemmäär on ka teatatavateks meetmeteks antava abi ülempiir. |
Abikõlblikud kulud
(72) |
Keskkonnaalase riigiabi puhul on abikõlblikud kulud täiendavad kulud, mis on seotud investeeringutega materiaalsetesse ja/või mittemateriaalsetesse varadesse ning on otseselt seotud ühise eesmärgi saavutamisega. |
(73) |
Abikõlblikke kulusid määratletakse järgmiselt:
|
(74) |
2. lisas esitatakse ülevaade asjakohastest vastupidistest stsenaariumidest või abikõlblike kulude arvutamiskäigust, mis näitab, millist vastupidist stsenaariumi tuleks sarnastel juhtudel kasutada. Komisjon võib nõustuda alternatiivsete vastupidiste olukordadega, kui liikmesriik põhjendab neid nõuetekohaselt. |
(75) |
Integreeritud projekte toetavate meetmete puhul, nagu energiatõhususe integreeritud meetmed või biogaasiprojektid, võib vastupidist stsenaariumi olla raske kindlaks määrata. Kui vastupidist stsenaariumi ei ole võimalik usaldusväärselt kindlaks määrata, võib komisjon alternatiivina kaaluda projekti kogukulusid; sellisel juhul võib abikõlblike kulude erinev arvutusviis vähendada abi osakaalu. |
(76) |
Punktides (73)–(75) esitatud eeskirju kohaldatakse tootmisrajatiste ehitamise suhtes energiatõhusa kaugkütte või kaugjahutuse projektide puhul. Võrgu ehituse suhtes kohaldatakse siiski sarnaselt energiataristu hindamisega rahastamispuudujäägi lähenemisviisi. |
Abi ülemmäär
(77) |
Prognoositavuse ja võrdsete võimaluste tagamiseks kohaldab komisjon 1. lisas kehtestatud abi ülemmäärasid. Need abi ülemmäärad kajastavad ühelt poolt riigi sekkumise vajadust (mille kindlakstegemisel võetakse arvesse turutõrke olulisust) ja teiselt poolt konkurentsi- ja kaubandusmoonutuste prognoositavat taset. |
(78) |
Teatavat liiki abi puhul või kui investeeringud toimuvad abi saavas piirkonnas, võib lubada suuremat abi osakaalu, kuid abi osakaal ei tohi ühelgi juhul ületada 100 % abikõlblikest kuludest. Suuremat abi osakaalu võib lubada järgmiselt:
|
(79) |
Seetõttu kavatseb komisjon lugeda abi siseturuga kokkusobivaks, kui abikõlblikud kulud on õigesti arvutatud ning 1. lisas sätestatud abi ülemmääradest on kinni peetud. |
(80) |
Kui abi antakse abisaajale konkureeriva pakkumismenetluse käigus ning võttes aluseks selged, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad kriteeriumid, võib abi summa olla kuni 100 % abikõlblikest kuludest (53). Kõnealune pakkumismenetlus peab olema mittediskrimineeriva iseloomuga ja selles peab osalema piisaval arvul ettevõtjaid. Lisaks sellele peab pakkumismenetlusega seotud eelarve olema siduv piirang, mis tähendab, et kõik osalejad ei saa abi. Abi tuleb anda vastavalt pakkuja algselt esitatud pakkumusele, välistades seega järgnevad läbirääkimised. |
3.2.5.2.
(81) |
Abi võib anda samaaegselt mitme abikava raames või kumuleerida seda sihtotstarbelise üksikabiga, tingimusel et riigiabi kogusumma tegevuse või projekti jaoks ei ületa käesolevates suunistes sätestatud abi ülemmäärasid. Komisjoni keskselt hallatav ELi toetus, mis ei ole liikmesriigi otsese ega kaudse kontrolli all (54), ei kujuta endast riigiabi. Kui selline ELi toetus on kombineeritud riigiabiga, siis võetakse teavitamiskünnistest ja abi ülemmäärast kinnipidamise kontrollimisel arvesse ainult riigiabi, tingimusel et riikliku rahastamise kogusumma, mida antakse samade abikõlblike kulude katmiseks, ei tohi olla suurem kui kohaldatavate ELi õiguse sätetega kehtestatud maksimaalne rahastamise määr. |
(82) |
Abi ei või kumuleerida vähese tähtsusega abiga samade abikõlblike kulude puhul juhul, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületaks abi osakaal käesolevates suunistes sätestatud abi osakaalu. |
3.2.5.3.
(83) |
Üksikabi puhul ei piisa proportsionaalsuse tagamiseks vastavusest käesolevas jaotises ja 1. lisas sätestatud abi ülemmääradele. Nimetatud abi ülemmäärasid kasutatakse üksikabi piirmäärana (55). |
(84) |
Üldreeglina peetakse eraldi teatamisele kuuluvat abi miinimumiga piirduvaks, kui abisumma vastab toetatava investeeringu tegemise netolisakuludele, võrreldes vastupidise stsenaariumiga, mille kohaselt abi ei anta. Arvesse tuleb võtta kõiki asjassepuutuvaid kulusid ja tulusid projekti kestuse jooksul. |
(85) |
Kui ühtegi konkreetset alternatiivset projekti ei ole võimalik lugeda vastupidiseks stsenaariumiks, kontrollib komisjon, kas abisumma ületab miinimumi, mis on vajalik toetatava projekti piisavalt kasumlikuks muutmiseks, nt kas see tõstab projekti sisemist tasuvusläve asjaomase ettevõtja poolt teistele sarnastele projektidele kohaldatud tavapärastest tulumääradest kõrgemaks. Selle võrdlusnäitaja puudumisel võib selleks kasutada ettevõtte kapitalikulusid tervikuna või asjaomases majandusharus tavapäraselt täheldatud tulumäärasid. |
(86) |
Liikmesriik peaks esitama tõendid selle kohta, et abisumma jääb minimaalseks. Ergutava mõju analüüsimiseks kasutatud arvutusi võib kasutada ka abi proportsionaalsuse hindamiseks. Liikmesriik peab proportsionaalsust tõendama näiteks punktis (63) osutatud dokumentide alusel. |
(87) |
Konkureeriva pakkumismenetluse alusel antud tegevusabi puhul loetakse üksikabi proportsionaalseks, kui üldtingimused on täidetud. |
3.2.6. Konkurentsi ja kaubanduse põhjendamatu kahjustamise vältimine
3.2.6.1.
(88) |
Et abi oleks siseturuga kokkusobiv, peab abimeetme negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele olema piiratud ning väiksem kui positiivne mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. |
(89) |
Komisjon leiab, et abi põhjustab kaht põhilist moonutust: tooteturu moonutused ja asukohaga seotud mõjud. Mõlemat liiki moonutused võivad põhjustada ressursside ebatõhusat jaotumist, mis kahjustab siseturu toimimist, ning probleeme seoses majandustegevuse piirkondadevahelise jaotumisega. |
(90) |
Keskkonnaabi puhul eelistatakse juba selle olemuse tõttu keskkonnahoidlikke tooteid ja tehnoloogiaid teistele, rohkem saastavatele toodetele ja tehnoloogiatele, ning abi sellist mõju ei käsitata põhimõtteliselt põhjendamatu konkurentsimoonutusena, kuna see on tihedalt seotud kõnealuse abi eesmärgiga – muuta majandus keskkonnahoidlikumaks. Keskkonnaalase riigiabi võimaliku negatiivse mõju hindamisel – seoses meetme negatiivse mõjuga abi mitte saanud ettevõtjate turupositsioonile ja seega kasumile – võtab komisjon arvesse meetme üldist mõju keskkonnale. Seda tehes võtab komisjon eelkõige arvesse abi moonutavat mõju konkurentidele, kes tegutsevad samuti keskkonnahoidlikult, seda isegi abi puudumise korral. Samamoodi järgitakse põhimõtet, et mida väiksem on kõnealuse meetme oodatav keskkonnamõju, seda olulisem on kontrollida selle mõju konkurentide turuosadele ja turul saadavale kasumile üldiselt. |
(91) |
Üks keskkonna- ja energiaalaste eesmärkide saavutamiseks antava riigiabi võimalik kahjulik mõju avaldub selles, et see takistab turumehhanismil anda tõhusaid tulemusi: premeerida kõige tõhusamaid ja innovaatilisemaid tootjaid ning avaldada kõige väiksema tõhususega tootjatele survet, et need teeksid parandusi, viiksid läbi restruktureerimise või väljuksid turult. See võib viia olukorrani, kus mõnedele ettevõtjatele antud abi tõttu ei saa nende tõhusamad ja innovaatilisemad konkurendid, näiteks konkurendid, kes kasutavad teistsugust, ehk isegi keskkonnasäästlikumat, tehnoloogiat ja kes oleksid muidu suutelised turule sisenema ja laienema, seda teha. Pikas perspektiivis võib sekkumine konkurentide turuletuleku ja sealt lahkumise protsessi pidurdada innovatsiooni ja aeglustada tootlikkuse kasvu kogu majandusharus. |
(92) |
Abil võib olla moonutav mõju ka juhul, kui see suurendab või säilitab abisaaja olulist turuvõimu. Ka siis, kui abi ei suurenda olulist turuvõimu otseselt, võib ta teha seda kaudselt, takistades olemasolevate konkurentide laienemist, ajendades neid turult lahkuma või muutes uute konkurentide turule tulemise ebasoodsaks. |
(93) |
Lisaks tooteturgude moonutustele võib abi mõjutada ka kaubandust ja asukohavalikut. Kõnealused moonutused võivad tekkida liikmesriikide vahel, juhul kui ettevõtjad konkureerivad piiriüleselt või kaaluvad erinevaid kohti investeerimiseks. Abi, mille eesmärk on säilitada majandustegevus ühes piirkonnas või meelitada see teistest siseturu piirkondadest ära, ei pruugi tooteturgu otseselt moonutada, kuid selle abil võidakse tegevus või investeeringud paigutada ühest piirkonnast teise ilma igasuguse netomõjuta keskkonnale. |
Selged negatiivsed mõjud
(94) |
Põhimõtteliselt tuleb abimeedet ja selle rakendamise konteksti analüüsida, et välja selgitada, millisel määral võib seda pidada moonutavaks. Teatavates olukordades, kui negatiivne mõju on selgelt positiivsest mõjust suurem, ei saa abi pidada siiski siseturuga kokkusobivaks. |
(95) |
Komisjon kehtestab abi ülemmäärad, mis on kokkusobivuse määramisel põhinõudeks ning mille eesmärk on takistada riigiabi kasutamist projektides, mille puhul abisumma suhet abikõlblikesse kuludesse peetakse väga kõrgeks ning tõenäoliselt moonutavaks. |
(96) |
Samamoodi ei peeta siseturuga kokkusobivaks keskkonna- ja energiaalaste eesmärkide saavutamiseks antavat abi, mis muudab üksnes majandustegevuse asukohta ega tõsta keskkonnakaitse taset liikmesriikides. |
3.2.6.2.
(97) |
Abimeetme negatiivse mõju hindamisel keskendub komisjon moonutustele, mis tulenevad prognoositavast mõjust, mida keskkonna- ja energiavaldkonnale antav abi avaldab ettevõtjatevahelisele konkurentsile mõjutatavatel tooteturgudel ja majandustegevuse asukohale. Kui riigiabi meetmed on tõhusalt suunatud turutõrkele, mida püütakse parandada, on oht, et riigiabi moonutab põhjendamatult konkurentsi, väiksem. |
(98) |
Kui abi on proportsionaalne ja piirdub täiendavate investeerimiskuludega, on abi negatiivne mõju põhimõtteliselt leebem. Kuid isegi juhul, kui abi on vajalik ja proportsionaalne, võib see siiski kaasa tuua abisaaja käitumise muutuse, mis moonutab konkurentsi. Kasumit taotlev ettevõtja parandab tavaliselt keskkonnakaitset kohustuslikest nõuetest rohkem ainult juhul, kui ta on arvamusel, et sellega kaasneb talle vähemalt väike eelis. |
(99) |
Et hoida konkurentsi- ja kaubandusmoonutusi võimalikult väikesena, paneb komisjon suurt rõhku valikumenetlusele. Valikuprotsess peab võimaluse korral olema läbipaistev ja avatud ning ei tohi olla diskrimineeriv ega välistada alusetult ettevõtjaid, kes võiksid konkureerida projektidega, mille keskkonna- või energiaalane eesmärk on sama. Valikuprotsessi eesmärk on valida abisaaja, kes saavutaks keskkonna- või energiaeesmärgi kõige väiksema abisummaga või kõige kulutõhusamal moel. |
(100) |
Komisjon võtab abi konkurentsi negatiivset mõju hinnates arvesse eelkõige järgmisi aspekte:
|
3.2.6.3.
(101) |
Liikmesriik peab tagama, et jaotises 3.2.6.1 kirjeldatud negatiivne mõju oleks piiratud. Lisaks jaotises 3.1.6.2. määratletud aspektidele võtab komisjon arvesse ja hindab üksikabi puhul, kas abiga
|
(102) |
Komisjon võib abi kumulatiivse mõju hindamisel võtta arvesse selliste energia- ja keskkonnaalaste toetuskavade (lisaks teatatud kavale) kavandatud kasutuselevõttu, mis toovad otseselt või kaudselt abisaajale kasu. |
(103) |
Komisjon hindab ka, kas abi võib kaasa tuua olukorra, kus mõned piirkonnad saavad kasu soodsamatest tootmistingimustest, eelkõige tänu abist tulenevatele suhteliselt madalamatele tootmiskuludele või abi kaudu saavutatud kõrgematele tootmisstandarditele. See võib kaasa tuua ettevõtjate paigalejäämise või ümberpaigutumise abi saavatesse piirkondadesse või kaubandusvoogude nihkumise abi saavate piirkondade suunas. Teatamisele kuuluva üksikabi analüüsimisel võtab komisjon seega arvesse tõendeid selle kohta, et abisaaja on kaalunud alternatiivseid asukohti. |
3.2.7. Läbipaistvus
(104) |
Liikmesriigid peavad tagama järgmise teabe avaldamise ülevaatlikul riigiabi veebisaidil riiklikul või piirkondlikul tasandil: heakskiidetud abikava või üksikabi andmiseks vastu võetud otsuse ja selle rakendussätete täistekst või link sellele, abi andva(te) asutus(t)e nimi, individuaalsete abisaajata nimed, igale abisaajale antava abi liik ja summa, abi andmise kuupäev, ettevõtja liik (VKE/suurettevõtja), piirkond, kus abisaaja asub (NUTS II tasandil) ja põhiline majandussektor, milles ettevõtja tegutseb (NACE rühma tasandil). |
(105) |
Maksusoodustuste vormis kavade ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia rahastamise vähendamisena antud abi puhul saab individuaalsed abisummad esitada järgmistes vahemikes (miljonit eurot): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 ja enam]. |
(106) |
Selline teave tuleb avaldada pärast abi andmise otsuse tegemist, seda säilitatakse vähemalt 10 aastat ja see peab olema üldsusele piiranguteta kättesaadav (57). Liikmesriikidelt ei nõuta nimetatud teabe esitamist enne 1. juulit 2016. Teabe esitamise nõudest võib loobuda üksikabi puhul, mille summa jääb alla 500 000 euro. |
3.3. Abi taastuvatest allikatest toodetud energiale
3.3.1. Taastuvatest energiaallikatest toodetud energiale antava investeerimis- ja tegevusabi üldtingimused
(107) |
EL seadis nõudlikud kliima- ja eelkõige energiasäästvuse eesmärgid osana strateegiast „Euroopa 2020”. Nende eesmärkide saavutamist toetatakse juba mitme liidu õigusaktiga, näiteks Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem, direktiiv 2009/28/EÜ (58) („Taastuvenergia direktiiv” ja direktiiv 2009/30/EÜ (59) („Kütuse kvaliteedi direktiiv”). Siiski ei pruugi nende rakendamine alati anda turul kõige tõhusamat tulemust ja teatavatel tingimustel võib riigiabi olla sobilik vahend, mis aitab kaasa ELi eesmärkide ja nendega seotud riiklike eesmärkide saavutamisele. |
(108) |
Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kuni 2020. aastani. Nendega tuleks siiski sillutada teed 2030. aasta raamistikus seatud eesmärkide saavutamisele. Esmajoones eeldatakse, et ajavahemikul 2020–2030 hakkavad taastuvad energiaallikad konkureerima võrguga, mis tähendab, et toetused ja erandid tasakaalustamiskohustustest tuleks järk-järgult kaotada. Käesolevad suunised on selle eesmärgiga kooskõlas ning tagavad turupõhiste mehhanismidega ülemineku kulutõhusale energiatarnele. |
(109) |
Turupõhiste vahenditega, nagu enampakkumised või konkureerivad pakkumismenetlused, mis on avatud kõigile elektritootjatele, kes toodavad elektrit taastuvatest energiaallikatest ning konkureerivad EMPs võrdsetel alustel, tuleks üldjuhul tagada, et toetusi vähendatakse miinimumini ning need kaotatakse lõpuks täielikult. |
(110) |
Pidades silmas taastuvenergia tehnoloogiate eri arengustaadiume, võimaldatakse nimetatud suunistega liikmesriikidel korraldada konkreetse tehnoloogiaga seotud pakkumismenetlusi, lähtudes teatava uue ja innovatiivse tehnoloogia pikemaajalisest potentsiaalist, mitmekesistamise vajadust, võrgu piiranguid ja stabiilsust ning süsteemi (integratsiooni)kulusid. |
(111) |
Konkreetsed erandid on ette nähtud teatava suurusega käitiste jaoks, mille puhul ei ole võimalik eeldada pakkumismenetluse asjakohasust või mis on tutvustamisetapis. Selliste käitiste kaasamine on vabatahtlik. |
(112) |
Võttes arvesse ülemäärast tootmisvõimsust toidupõhise biokütuse turul, ei pea komisjon põhjendatuks investeerimisabi, millega loodaks uut või toetataks olemasolevat tootmisvõimsust toidupõhise biokütuse turul. Lubatud on siiski investeerimisabi toidupõhise biokütuse tootmisrajatiste konverteerimiseks täiustatud biokütuste tehasteks, kui sellega kaetakse sellise konverteerimise kulusid. Muudel juhtudel võib biokütustele investeerimisabi anda üksnes täiustatud biokütuste tootmise soodustamiseks. |
(113) |
Kui investeerimisabi andmine toidupõhiste biokütuste toetuseks alates käesolevate suuniste kohaldamise kuupäevast lõpeb, siis tegevusabi võib toidupõhistele biokütustele anda kuni 2020. aastani. Sellist abi võib anda üksnes rajatistele, mis alustasid tegevust enne 31. detsembrit 2013, kuni rajatise täieliku amortiseerimiseni ning igal juhul mitte pärast 2020. aastat. |
(114) |
Lisaks leiab komisjon, et abi ei suurenda keskkonnakaitset ning ei ole seetõttu siseturuga kokkusobiv, kui abi antakse biokütustele, mille suhtes kohaldatakse tarne- või segamiskohustust (60), v.a juhul, kui liikmesriik saab tõendada, et abi piirdub jätkusuutlike biokütustega, mis on liiga kallid selleks, et neid saaks turule tuua ainult tarne- või segamiskohustuse toel. |
(115) |
Ehkki ELi heitkogustega kauplemise süsteem ja CO2–maksud aitavad kasvuhoonegaaside heitega seotud kulusid sisestada, ei sisestata neid veel täielikult. Riigiabi võib seega aidata kaasa ELi taastuvenergiaalaste eesmärkide saavutamisele. Kuni ei tõendata vastupidist, eeldab komisjon seepärast, et endiselt esineb turutõrge, mida saaks lahendada taastuvenergiale antava abiga. |
(116) |
Et võimaldada liikmesriikidel saavutada oma eesmärke kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, eeldab komisjon, et abi on asjakohane ja antud abi moonutav mõju on piiratud, tingimusel et kõik teised tingimused on täidetud. |
(117) |
Hüdroenergia tootmisele antava abi mõju võib olla kahetine: ühest küljest võib sellisel abil olla positiivne mõju tänu vähesele kasvuhoonegaaside heitele, teisest küljest võib sel olla ka negatiivne mõju veesüsteemidele ja bioloogilisele mitmekesisusele. Seetõttu peavad liikmesriigid hüdroenergia tootmisele riigiabi andes juhinduma direktiivist 2000/60/EÜ (61) ning eelkõige selle artikli 4 lõikest 7, milles on sätestatud kriteeriumid uute muudatuste tegemiseks veekogudes. |
(118) |
Liidu jäätmealaste õigusaktide üks peamisi põhimõtteid on jäätmehierarhia, milles seatakse prioriteetsuse järjekorda viisid, kuidas jäätmeid tuleks käidelda (62). Sisendina jäätmeid, sealhulgas heitsoojust kasutavale taastuvenergiale antav riigiabi võib keskkonnakaitsele kaasa aidata, tingimusel et sellest põhimõttest ei hoita kõrvale. |
(119) |
Taastuvatest energiaallikatest toodetud energiale võib abi anda kas investeerimis- või tegevusabina. Investeerimisabi kavade ja eraldi teatatud investeerimisabi puhul kohaldatakse jaotises 3.2 sätestatud tingimusi. |
(120) |
Tegevusabi kavade puhul kohaldatakse jaotise 3.2 üldsätteid, mida on kohandatud käesolevas jaotises sätestatud erisätetega. Eraldi teatatud tegevusabi suhtes kohaldatakse jaotises 3.2 sätestatud tingimusi, võttes vajaduse korral arvesse käesolevas jaotises tegevusabi kavade puhul tehtud muudatusi. |
(121) |
Komisjon annab abikavadele loa maksimaalselt kuni kümneks aastaks. Kui meetmega pärast seda ajavahemikku jätkatakse, tuleks sellest uuesti teatada. Toidupõhiste biokütuste puhul peaks olemasolevate ja uute teatatud kavade kehtivus lõppema hiljemalt 2020. aastal. |
(122) |
EL seadis üldise ELi eesmärgi taastuvate energiaallikate osa kohta energia lõpptarbimises ja kandis selle üle kohustuslikesse riiklikesse eesmärkidesse. Taastuvenergia direktiiv sisaldab koostöömehhanisme (63), mis hõlbustavad piiriülest toetust riiklike eesmärkide saavutamiseks. Konkurentsi moonutava mõju piiramiseks peaksid tegevusabi kavad põhimõtteliselt olema avatud teistele EMP riikidele ja energiaühenduse lepinguosalistele. See vähendab nende liikmesriikide kulusid, kelle ainus eesmärk on saavutada ELi õigusaktides sätestatud riiklik taastuvate energiaallikate kasutamise eesmärk. Liikmesriigid võivad aga soovida, et koostöömehhanism oleks olemas juba enne piiriülese toetuse lubamist, kuna muidu ei arvestata nende taastuvenergia direktiivi kohase eesmärgi puhul teistes riikides asuvate käitiste energiatoodangut (64). Komisjon suhtub pooldavalt kavadesse, mis on avatud teistele EMP või energiaühenduse riikidele. |
(123) |
Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiale antav abi peaks põhimõtteliselt aitama taastuvat elektrienergiat turule integreerida. Teatavat liiki väikeste käitiste puhul ei pruugi see aga olla ei teostatav ega asjakohane. |
3.3.2. Tegevusabi taastuvatest allikatest toodetud energiale
3.3.2.1.
(124) |
Taastuvatest allikatest pärit elektrienergia turule integreerimiseks on oluline, et abisaajad müüvad elektrit otse turul ning nende suhtes kohaldatakse turukohustusi. Alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatakse kõigi uute abikavade ja -meetmete suhtes järgmisi kumulatiivseid tingimusi:
|
(125) |
Punktis (124) sätestatud tingimusi ei kohaldata selliste käitiste suhtes, mille installeeritud elektrivõimsus on alla 500 kW, või näidisprojektide suhtes (v.a juhul, kui need on seotud tuuleenergiast saadud elektriga) käitistes, mille installeeritud elektrivõimsus on kuni 3 MW või millel on kuni kolm generaatorit. |
(126) |
Üleminekufaasis aastatel 2015 ja 2016 tuleks abi anda vähemalt 5 %–le kavandatavast uuest taastuvatest energiaallikatest saadavast elektrivõimsusest konkureeriva pakkumismenetluse alusel, lähtudes selgetest, läbipaistvatest ja mittediskrimineerivatest kriteeriumidest. Alates 1. jaanuarist 2017 kohaldatakse järgmisi nõudeid. Abi antakse tõeliselt konkureeriva pakkumismenetluse raames selgete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel (66), v.a juhul, kui
Kui konkureerivad pakkumismenetlused on avatud mittediskrimineerival alusel kõigile taastuvatest allikatest elektrit tootvatele tootjatele, eeldab komisjon, et abi on proportsionaalne ning ei moonuta konkurentsi määral, mis läheb vastuollu siseturu põhimõtetega. Pakkumismenetlus võib piirduda konkreetsete tehnoloogiatega, kui kõigile tootjatele avatud menetlus ei võimaldaks menetluse kavandamisest sõltumatult saavutada optimaalset tulemust, pidades silmas eelkõige
|
(127) |
Ilma punktis (126) kirjeldatud konkureeriva pakkumismenetluseta võib abi anda sellistele käitistele, mille installeeritud elektrivõimsus on alla 1 MW, ning näidisprojektidele (v.a juhul, kui need on seotud tuuleenergiast saadud elektriga) käitistes, mille installeeritud elektrivõimsus on kuni 6 MW või millel on kuni kuus generaatorit. |
(128) |
Konkureeriva pakkumismenetluse puudumisel kohaldatakse punktides (124) ja (125) sätestatud tingimusi ning punktis (131) muu taastuvenergia kui elektrienergia kohta sätestatud tingimusi. |
(129) |
Abi antakse üksnes seni, kuni käitis on tavapäraste raamatupidamiseeskirjade kohaselt täielikult amortiseeritud ning mis tahes varem saadud investeerimisabi tuleb tegevusabist maha arvata. |
(130) |
Kõnealused tingimused ei mõjuta liikmesriikide võimalust võtta arvesse ruumilise planeerimise kaalutlusi, näiteks nõudes enne pakkumismenetluses osalemist ehituslube või investeerimisotsuseid teatava ajavahemiku jooksul. |
3.3.2.2.
(131) |
Muule taastuvenergiale kui elektrienergiale antavat tegevusabi loetakse siseturuga kokkusobivaks juhul, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:
|
3.3.2.3.
(132) |
Erinevalt muudest taastuvatest energiaallikatest nõuab biomass suhteliselt väiksemaid investeerimiskulusid, kuid tegevuskulud on suuremad. Suuremad tegevuskulud võivad takistada biomassi (68) kasutava käitise töötamist isegi pärast amortiseerimist, kuna tegevuskulud võivad olla suuremad kui tulud (turuhind). Teisest küljest võib olemasolev rajatis töötada edasi, kasutades biomassi asemel sisendallikana fossiilkütust, kui fossiilkütuste kasutamine sisendina on majanduslikult soodsam kui biomassi kasutamine. Biomassi kasutamise säilitamiseks mõlemal juhul võib komisjon otsustada, et tegevusabi on siseturuga kokkusobiv isegi pärast rajatise amortiseerimist. |
(133) |
Komisjon peab biomassi kasutavale rajatisele pärast amortiseerimist antavat tegevusabi siseturuga kokkusobivaks, kui liikmesriik tõendab, et tegevuskulud, mida abisaaja kannab pärast jaama amortiseerimist, on siiski suuremad kui asjaomase energia turuhind, ja eeldusel, et täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused:
|
(134) |
Komisjon peab biomassi kasutavale rajatisele pärast amortiseerimist antavat tegevusabi siseturuga kokkusobivaks, kui liikmesriik tõendab, et asjaomase energia turuhinnast olenemata on fossiilkütuste kasutamine sisendina majanduslikult soodsam kui biomassi kasutamine, ja eeldusel, et täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused:
|
3.3.2.4.
(135) |
Liikmesriigid võivad anda taastuvatele energiaallikatele abi turumehhanismide kasutamisega, näiteks roheliste sertifikaatide kaudu. Need turumehhanismid (69) võimaldavad kõikidel taastuvenergia tootjatel saada kaudselt kasu garanteeritud nõudlusest nende energia järele hinnaga, mis on kõrgem kui tavapärastest energiaallikatest toodetava energia turuhind. Roheliste sertifikaatide hinda ei määrata varem kindlaks, vaid see oleneb turu pakkumisest ja nõudlusest. |
(136) |
Komisjon peab punktis (135) osutatud abi siseturuga kokkusobivaks, kui liikmesriigid suudavad esitada piisavaid tõendeid, et see toetus i) on oluline, et tagada asjaomaste taastuvate energiaallikate elujõulisus, ii) ei põhjusta abikava puhul ja erinevate tehnoloogiate või üksikute vähem kasutatavate tehnoloogiate puhul ülemäärast hüvitamist aja jooksul, kuivõrd kasutusele võetakse erinevad sertifikaatide tasandid tootmisüksuse kohta, ning iii) ei sunni taastuvenergia tootjaid loobuma püüdlusest parandada oma konkurentsivõimet. |
(137) |
Komisjon leiab eelkõige, et roheliste sertifikaatide kaudu antava abi taset tohib diferentseerida ainult juhul, kui liikmesriik tõendab punktis (126) esitatud põhjenduste alusel, et diferentseerimine on vajalik. Kui see on tehniliselt võimalik, kohaldatakse punktides (124) ja (125) esitatud tingimusi. Tegevusabist tuleb lahutada varem saadud mis tahes investeerimisabi. |
3.4. Energiatõhususe meetmed, sealhulgas koostootmine ning kaugküte ja -jahutus
(138) |
EL on seadnud eesmärgiks säästa 2020. aastaks 20 % ELi primaarenergiast. Eelkõige võttis EL vastu energiatõhususe direktiivi, millega kehtestatakse ühine raamistik energiatõhususe edendamiseks ELis, et püüelda ELi 2020. aasta strateegia peamise energiatõhususe eesmärgi saavutamise poole ja sillutada teed energiatõhususe edasisele parandamisele pärast 2020. aastat. |
3.4.1. Ühist huvi pakkuv eesmärk
(139) |
Tagamaks, et abi aitab kaasa keskkonnakaitse taseme parandamisele, käsitatakse kaugküttele ja -jahutusele ning soojuse ja elektri koostootmisele antavat abi siseturuga kokkusobivana üksnes juhul, kui seda antakse investeeringuteks suure tõhususega soojuse ja elektri koostootmisse ning energiatõhusasse kaugküttesse ja -jahutusse, sh ajakohastamiseks. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate meetmete puhul võivad liikmesriigid tugineda vastavate rakenduskavade põhjendustele. |
(140) |
Sisendina jäätmeid, sealhulgas heitsoojust kasutavatele soojus- ja elektrienergia koostootmis- ja kaugkütterajatistele antav riigiabi võib keskkonnakaitsele kaasa aidata, tingimusel et jäätmehierarhia põhimõttest (käsitletud punktis (118)) ei hoita kõrvale. |
(141) |
Tõendamaks, et abi aitab kaasa keskkonnakaitse taseme parandamisele, võib liikmesriik kasutada võimalikult kvantifitseeritud erinevaid näitajaid, nagu tänu suuremale energiatõhususele ja -tootlikkusele säästetud energia ja efektiivsuse tõus tänu väiksemale energiatarbimisele ja väiksemale kütusekulule. |
3.4.2. Riigi sekkumise vajadus
(142) |
Energiatõhususe meetmed on suunatud punktis (35) esitatud negatiivsete välismõjude vähendamisele, luues konkreetseid stiimuleid keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks energiatõhususe ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vallas. Lisaks jaotises 3.2 määratletud üldistele turutõrgetele võib näitena energiatõhususe meetmete valdkonnas tekkida võivatest turutõrgetest esineda järgmine probleem seoses hoonete energiatõhususe meetmetega. Kui kaalutakse hoonete renoveerimistöid, ei saa energiatõhususe meetmetest kasu tavaliselt mitte hoone omanik, kes üldjuhul kannab renoveerimiskulud, vaid rentnik. Seepärast võib riigiabi olla komisjoni arvates vajalik energiatõhususse investeerimise edendamiseks, et saavutada energiatõhususe direktiivi eesmärgid. |
3.4.3. Ergutav mõju
(143) |
Energiatõhususe direktiiviga pannakse liikmesriikidele kohustus täita eesmärke, mis on seotud hoonete energiatõhusa renoveerimise ja energia lõpptarbimisega. Energiatõhususe direktiiviga aga ei kehtestata energiatõhususe eesmärke ettevõtjatele ning seega ei saa kõnealuse direktiivi alusel välistada energiatõhususe valdkonnas antava abi ergutavat mõju. |
(144) |
Abi ergutavat mõju hinnatakse käesolevate suuniste jaotises 3.2.4 sätestatud tingimuste põhjal. |
3.4.4. Abi asjakohasus
(145) |
Riigiabi võib sõltumatult abi andmise vormist pidada energiatõhususe meetmete rahastamisel asjakohaseks vahendiks. |
(146) |
Energiatõhususe meetmete puhul võib asjakohaseks riigiabi andmise vahendiks pidada tagastatavat ettemaksu, eelkõige juhul, kui energiatõhususe meetmest saadav tulu on ebakindel. |
(147) |
Hinnates eelkõige hoonete energiatõhusale renoveerimisele antud riigiabi, võib riigiabi andmisel pidada asjakohaseks rahastamisvahendit, mille liikmesriik on loonud renoveerimistööde rahastamiseks. |
3.4.5. Proportsionaalsus
(148) |
Abikõlblike kuludena on kindlaks määratud täiendavad investeerimiskulud, nagu sätestatud punktis (73). Energiatõhususe meetmete puhul võib vastupidist stsenaariumi olla raske kindlaks määrata, eelkõige integreeritud projektide puhul. Selliste projektide puhul võib komisjon punktis (75)sätestatud abikõlblike kulude kindlaksmääramiseks kaaluda asendusnäitaja kasutamist. |
(149) |
Kohaldatakse 1. lisas esitatud abi osakaale. |
(150) |
Komisjon peab tegevusabi energiatõhususe meetmetele proportsionaalseks üksnes juhul, kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused:
|
(151) |
Tegevusabi suure energiatõhususega koostootmisrajatistele võib anda taastuvatest allikatest toodetud elektrienergiale antava tegevusabi suhtes kohaldatavatele tingimustele, mis on kehtestatud jaotises 3.3.2.1 ning üksnes
|
3.5. Abi ressursitõhususele ja eelkõige abi jäätmekäitlusele
3.5.1. Ressursitõhusus
(152) |
Euroopa 2020. aasta juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” eesmärk on saavutada jätkusuutlik majanduskasv, selgitades välja ja luues uusi ärivõimalusi, muu hulgas uute ja innovaatiliste tootmisvahendite, ärimudelite ja tootekujunduse kaudu. Selles selgitatakse, kuidas jätkusuutlikku majanduskasvu saab vaadelda eraldi ressursside kasutamisest ja üldisest keskkonnamõjust. |
(153) |
Punktis (35) määratletud turutõrked on ressursitõhususe puhul eriti olulised. Lisaks ei ole selle valdkonna turutõrgetega tegelemisel kasutatud just tihti muud poliitikat ja meetmeid, nagu näiteks maksustamine või reguleerimine. Sellisel juhul võib riigiabi olla vajalik. |
(154) |
Üksikmeetmete puhul peavad liikmesriigid tõendama mõõdetavat kasu selles poliitikavaldkonnas, eelkõige säästetud ressursside hulka või ressursitõhususe suurenemist. |
(155) |
Pidades silmas tihedaid sidemeid uute innovaatiliste tootmisvahenditega, tuletab komisjon meelde et ressursitõhusust edendavad meetmed võivad asjakohaste kriteeriumide täitmisel saada kasu punktis (78) sätestatud ökoinnovatsiooni lisatoetusest. |
3.5.2. Abi jäätmekäitlusele
(156) |
Kooskõlas punktis (118) käsitletud jäätmehierarhia põhimõttega seatakse jäätmetekke vältimine ning jäätmete korduskasutamine ja ringlussevõtt liidu seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis üheks programmi peamistest prioriteetidest. Liikmesriikidelt nõutakse jäätmekavade kehtestamist (71), jäätmehierarhia järgimist ning kõnealuste kavade rakendamisega kooskõlas olevate riigiabi meetmete kavandamist. Veel üks põhimõiste, millest ELi keskkonnaalased õigusaktid lähtuvad, on põhimõte „saastaja maksab”, mida on kirjeldatud punktis (44). |
(157) |
Jäätmekäitlusele, eelkõige jäätmetekke vältimisele, korduskasutamisele ja ringlussevõtule suunatud tegevustele antav riigiabi võib anda positiivse panuse keskkonnakaitsesse, tingimusel et selle puhul ei eirata eelmises punktis osutatud põhimõtteid. See hõlmab korduskasutamist ja ringlussevõttu vee või mineraalainete puhul, mis muidu oleksid jäänud kasutamata kui jäätmed. Eelkõige ei tohi põhimõtet „saastaja maksab” silmas pidades vabastada jäätmekäitluse kuludest jäätmeid tekitavaid ettevõtjaid. Pealegi ei tohi negatiivselt mõjutada teiseste materjalide turu tavapärast toimimist. |
(158) |
Komisjon järeldab, et jäätmekäitluseks antav abi teenib ühist huvi pakkuvat eesmärki kooskõlas ülalpool sätestatud jäätmekäitluse põhimõtetega, kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused:
|
(159) |
Abi, mis erinevalt punkti (158) alapunktis a määratletust on ette nähtud abisaaja enda jäätmete käitlemiseks, hinnatakse vastavalt jaotise 3.2 üldkriteeriumidele, mida kohaldatakse abi andmisel ettevõtjatele, kes teevad liidu normatiivides nõutust rohkem või parandavad keskkonnakaitset liidu normatiivide puudumisel punkti (25) alapunkti (c) tähenduses. |
3.6. Abi süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele
(160) |
Nagu on tunnistatud direktiivis 2009/31/EÜ (73) („süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiiv”) ning komisjoni teatises süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tuleviku kohta Euroopas (74), on süsiniku kogumine ja säilitamine tehnoloogia, mis võib aidata kaasa kliimamuutuste leevendamisele. Täielikul üleminekul vähese CO2-heitega majandusele võib süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia viia nõudluse fossiilkütuste järele kooskõlla vajadusega vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Mõnes tööstussektoris võib süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine olla ainus tehnoloogiline valik, mille abil saab tootmisega seotud heitkoguseid vähendada pikas perspektiivis vajalikus mahus. Arvestades, et süsinikdioksiidi kogumise, transportimise ja säilitamise kulukus on nimetatud tehnoloogia kasutuselevõtul oluline takistus, võib riigiabi kaasa aidata selle tehnoloogia arengu edendamisele. |
(161) |
Pikaajaliste CO2-heite vähendamise eesmärkide edendamiseks leiab komisjon, et abi süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele aitab kaasa ühise keskkonnakaitse-eesmärgi saavutamisele. |
(162) |
EL on mitme algatusega asunud vähendama negatiivseid välismõjusid. Eelkõige tagatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga kasvuhoonegaaside heitkoguste kulude arvessevõtmine, millega aga siiski ei saa veel tagada ELi pikaajaliste süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamist. Seega eeldab komisjon, et praegusel ajal on süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele antav abi suunatud allesjäänud turutõrke kaotamisele, välja arvatud juhul, kui tal on tõendeid, et seda turutõrget enam ei esine. |
(163) |
Ilma et see piiraks liidu eeskirjade kohaldamist kõnealuses valdkonnas, eeldab komisjon, et abi on asjakohane, kui on täidetud kõik muud tingimused. On lubatud nii tegevus- kui ka investeerimisabi. |
(164) |
Abi võidakse anda fossiilkütuseid või biomassi kasutavatele elektrijaamadele (sh jaamadele, mis kasutavad nii fossiilkütuseid kui ka biomassi) või muudele CO2 kogumise, transportimise ja säilitamise vahenditega varustatud käitistele või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ahela üksikutele elementidele. Abi süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektidele ei hõlma siiski abi CO2 õhku paiskavale käitisele enesele (tööstusrajatised või elektrijaamad), vaid ainult süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektist tulenevate kulude katteks antavat abi. |
(165) |
Abi piirdub õhku paisatud CO2 kogumise, transpordi ja säilitamise lisakuludega. Üldiselt eeldatakse, et vastupidine stsenaarium hõlmaks olukorda, kui projekti ei teostata, kuna süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine sarnaneb täiendavale taristule, mis ei ole rajatise käitamiseks vajalik. Seda vastupidist stsenaariumi silmas pidades on abikõlblikud kulud määratletud rahastamispuudujäägina. Arvesse võetakse kõiki tulusid, näiteks kulusäästu, mis tuleneb vähenenud vajadusest Euroopa heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootide järele, ning rahastamist programmide NER300 ja EEPR kaudu (75). |
(166) |
Komisjon lähtub abi moonutava mõju hindamisel jaotises 3.2.6 kehtestatud kriteeriumidest, võttes arvesse seda, kas on kehtestatud teadmiste vahetamise kord, kas taristu on avatud kolmandatele isikutele ning kas süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ahela üksikutele osadele antaval toetusel on positiivne mõju muudele abisaajale kuuluvatele fossiilkütustel põhinevatele rajatistele. |
3.7. Keskkonnamaksude vähendamise või nendest vabastamise ja taastuvenergia toetuse rahastamise vähendamise kaudu antav abi
3.7.1. Keskkonnamaksude vähendamise või nendest vabastamise kaudu antav abi
(167) |
Keskkonnamaksud on kehtestatud keskkonnakahjuliku käitumise kulukuse suurendamiseks, takistades seega sellist käitumist ja parandades keskkonnakaitse taset. Põhimõtteliselt peaksid keskkonnamaksudes kajastuma kulud, mis heide põhjustab ühiskonnale, ja seega peaks heiteühiku kohta makstud maksusumma olema kõigi heiteid tekitavate ettevõtete puhul sama. Ehkki keskkonnamaksude vähendamine või nendest vabastamine võib seda eesmärki negatiivselt mõjutada (76), võib selline lähenemine siiski osutuda vajalikuks, kui abisaajate konkurentsiolukord oleks muidu nii ebasoodne, et keskkonnamaksu ei oleks üldse võimalik kehtestada. |
(168) |
Teatavate ettevõtjate soodsam maksustamine võib seega tõepoolest võimaldada kõrgemaid üldiseid keskkonnamaksude määrasid. Järelikult võib keskkonnamaksude vähendamine või nendest vabastamine (77) aidata vähemalt kaudselt kaasa keskkonnakaitse kõrgemale tasemele. Siiski ei tohiks ohtu seada keskkonnamaksu üldeesmärki – takistada keskkonnakahjulikku käitumist. Maksuvähendused peaksid olema vajalikud ja tuginema objektiivsetele, läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning asjaomased ettevõtjad peaksid andma panuse keskkonnakaitse parandamisse. Seda saaks saavutada nii, et hüvitamine toimuks maksutagastuste kujul, kui ettevõtjad ei oleks maksust vabastatud, vaid saaksid kindlat iga-aastast hüvitist maksusumma prognoositava suurenemise katteks. |
(169) |
Komisjon annab abikavadele loa maksimaalselt kümneks aastaks; pärast kõnealuse ajavahemiku möödumist saab liikmesriik meetmest uuesti teatada, kui liikmesriik on uuesti hinnanud asjaomaste abimeetmete asjakohasust. |
(170) |
Kui liikmesriik tõendab, et i) maksuvähendused on hästi suunatud kõrgemast maksust enim mõjutatud ettevõtjatele ja ii) üldiselt kohaldatakse kõrgemat maksumäära kui juhul, kui erandit ei tehtaks, järeldab komisjon, et maksuvähendused ei kahjusta taotletavat üldist eesmärki ja aitavad vähemalt kaudselt kaasa keskkonnakaitse paremale tasemele. |
(171) |
Komisjon hindab selleks liikmesriikidelt saadud teavet. Selline teave peab hõlmama asjaomaseid majandussektoreid või abisaajate kategooriaid, mille suhtes vabastusi või vähendamisi kohaldatakse, ning peamiste abisaajate olukorda igas asjaomases sektoris ja seda, kuidas maksustamine toetab keskkonnakaitset. Maksust vabastatud sektoreid tuleb nõuetekohaselt kirjeldada ning iga sektori kohta esitada suurimate abisaajate nimekiri (võttes arvesse eelkõige käivet, turuosa ja maksubaasi suurust). |
(172) |
Kui keskkonnamaksud on ühtlustatud, võib komisjon kohaldada lihtsustatud lähenemisviisi, et hinnata abi vajalikkust ja proportsionaalsust. Direktiivi 2003/96/EÜ (78) kohaldamise korral võib komisjon kohaldada maksuvähenduste lihtsustatud korda, kui järgitakse liidu madalaimat maksustamistaset. Kõigi muude keskkonnamaksude puhul on vajalik põhjalik hinnang abi vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. |
Olukord 1: ühtlustatud keskkonnamaksud
(173) |
Komisjon peab maksuvähendustena antud abi vajalikuks ja proportsionaalseks tingimusel, et: i) abisaajad maksavad makse vähemalt asjakohase kohaldatava direktiiviga kehtestatud ELi madalaimal maksustamistasemel, ii) abisaajate valik põhineb objektiivsetel ja läbipaistvatel kriteeriumidel ning iii) abi antakse kõigile pakkujatele ühes sektoris põhimõtteliselt ühtemoodi, kui nad on sarnases faktilises olukorras. |
(174) |
Liikmesriigid võivad anda abi maksumäära vähendamisena või kindla aastase hüvitissummana (maksutagastus) või nende kahe võimaluse kombinatsioonina. Maksutagastusega kaasnev eelis on, et keskkonnamaks saadab ettevõtjatele jätkuvalt hinnasignaali. Maksutagastuse kasutamise korral tuleb maksutagastuse summa arvutada varasemate andmete põhjal, st võttes arvesse ettevõtja tootmise ning tarbimise ja saastamise taset teataval võrdlusaastal. Maksutagastuse summa ei tohi ületada kõnealuse võrdlusaasta kohta kehtivat ELi madalaimat maksustamistaset. |
(175) |
Kui abisaajad maksavad vähem kui asjaomases kohaldatavas direktiivis sätestatud liidu madalaim maksustamistase, hinnatakse abi ühtlustamata keskkonnamaksude suhtes kohaldatavate tingimuste alusel, nagu on sätestatud punktides (176) – (178). |
Olukord 2: ühtlustamata keskkonnamaksud ja ühtlustatud maksude erijuhud
(176) |
Kõigi muude ühtlustamata keskkonnamaksude puhul ja ühtlustatud maksude puhul, mis jäävad allapoole energiatoodete ja elektrienergia maksustamise direktiivis sätestatud ELi madalaimat maksustamistaset (vt punkt (172)), ja abi vajalikkuse ja proportsionaalsuse tõendamiseks peab liikmesriik selgelt määratlema maksuvähenduste kohaldamisala. Selleks peab liikmesriik esitama punktis (171) osutatud teavet. Liikmesriigid võivad otsustada abisaajatele abi anda maksutagastusena (mida käsitletakse punktis (174)). Selle lähenemise korral saadab keskkonnamaks ettevõtjatele jätkuvalt hinnasignaali, piirates samas maksusumma prognoositavat suurenemist. |
(177) |
Komisjon käsitleb abi vajalikuna juhul, kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused:
|
(178) |
Komisjon käsitab abi proportsionaalsena juhul, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:
|
(179) |
Elektri tootmiseks kasutatavatele energiatoodetele kehtestatud CO2-maksu puhul on elektritarnija kohustatud maksu maksma. Kõnealust CO2-maksu saab kujundada viisil, mis toetab liidu heitkogustega kauplemise süsteemi kvoodihinda ja on sellega otseselt seotud. Elektri hind aga tõuseb, kui need kulud kantakse edasi elektritarbijale. Sellisel juhul on CO2-maks võrreldav Euroopa heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootide kuludega, mis kantakse üle ja lisatakse elektrihindadele (kaudsed heitkoguste kulud). |
(180) |
Seetõttu võib juhul, kui punktis (179) osutatud maks on kavandatud nii, et see on otseselt seotud liidu heitkogustega kauplemise süsteemi kvoodihinnaga, eesmärgiga kvoodihinda suurendada, kaaluda kõnealuste suuremate kaudsete kulude hüvitamist. Komisjon käsitab meedet siseturuga kokkusobivana üksnes juhul, kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused:
|
3.7.2. Abi, mida antakse vähendustena taastuvenergia toetamise rahastamisel (81)
(181) |
Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetamise rahastamine tasude kaudu ei ole iseenesest suunatud negatiivsetele välismõjudele ja seega ei ole sellel otsest keskkonnamõju. Nimetatud tasud on seepärast põhimõtteliselt erinevad punktis (167) osutatud kaudsetest elektrimaksudest, ehkki ka nendega võib kaasneda elektrihinna tõus. Elektrikulude tõus võib olla otsene – konkreetse tasuna, mida võetakse elektritarbijatelt lisaks elektrihinnale, või kaudne – lisakuludena, mida elektritarnijad peavad kandma kohustuse tõttu osta taastuvenergiat, ning need lisakulud kantakse seejärel üle nende klientidele, elektritarbijatele. Tüüpiline näide oleks elektritarnijate kohustus osta teatav protsent taastuvenergiat roheliste sertifikaatide kaudu, mille puhul tarnijale ei ole hüvitamist ette nähtud. |
(182) |
Kuivõrd taastuvenergia toetamise rahastamise kulud nõutakse tagasi energiatarbijatelt, tuleks need põhimõtteliselt tagasi nõuda viisil, mis ei anna ühelegi energiatarbijale teiste ees eelist. Mõnel juhul võib siiski osutuda vajalikuks selliste kulude sihipärane vähendamine, et tagada taastuvenergia toetuseks piisav rahastamisbaas ning aidata seega saavutada ELi tasandil kehtestatud taastuvenergia eesmärke (82). Teisest küljest, et vältida taastuvenergia toetuse rahastamise kuludest eriti tugevalt mõjutatud ettevõtjate sattumist väga ebasoodsasse konkurentsiolukorda, võivad liikmesriigid soovida kõnealuseid lisakulusid osaliselt hüvitada. Ilma sellise hüvitamiseta võib taastuvenergia toetuse rahastamine osutuda pikemas perspektiivis raskeks ning ühiskondlik toetus mastaapsetele taastuvenergia toetamise meetmetele jääda piiratuks. Kui aga hüvitissummad on liiga suured või hüvitist makstakse liiga paljudele elektritarbijatele, võib ohtu sattuda taastuvenergia toetuse rahastamine üldse, ühiskondlik toetus taastuvenergia toetamisele võib samuti väheneda ning konkurentsi- ja kaubandusmoonutused võivad olla eriti suured. |
(183) |
Et hinnata riigiabi, mida antakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetuse rahastamise kompenseerimiseks, kohaldab komisjon ainult käesolevas jaotises ja jaotises 3.2.7 sätestatud tingimusi. |
(184) |
Tagamaks, et abi teenib taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetuse rahastamise lihtsustamise eesmärki, peavad liikmesriigid tõendama, et tõusnud elektrihindades kajastuvad lisakulud, mis abisaajatel on tekkinud, tulenevad üksnes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetamisest. Need lisakulud ei tohi ületada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetuse rahastamist (83). |
(185) |
Abi peaks piirduma sektoritega, mille konkurentsivõime võib taastuvenergia toetuse rahastamise kulude mõjul ohtu sattuda nende elektritarbimise intensiivsuse tõttu ja avatuse tõttu rahvusvahelisele kaubandusele. Seega saab kõnealust abi anda ainult 3. lisas (84) loetletud sektoritesse kuuluvatele ettevõtjatele. Seda loetelu tuleb kasutada abikõlblikkuse kindlakstegemiseks üksnes selle konkreetse hüvitamisvormi puhul. |
(186) |
Lisaks võib liikmesriik taastuvenergia toetamisest tulenevate kulude vähendamise riiklikke kavasid kohaldada ettevõtjate suhtes, kelle elektritarbimise intensiivsus on vähemalt 20 % (85) ja kes kuuluvad sektorisse, mille kaubavahetuse intensiivsus ELi tasandil on vähemalt 4 %, isegi kui ettevõtja ei kuulu mõnda 3. lisas loetletud sektorisse (86), et võtta arvesse asjaolu, et teatavates sektorites võib elektritarbimise intensiivsus varieeruda. Ettevõtja elektritarbimise intensiivsuse arvutamiseks kasutatakse võimaluse korral majandusharu elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusaluseid. |
(187) |
Liikmesriigid peavad abikõlblikus sektoris tagama, et abisaajate valik põhineb objektiivsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel kriteeriumidel ning et abi antakse põhimõtteliselt ühtemoodi kõikidele konkurentidele, kes tegutsevad ühes sektoris, kui nad on sarnases faktilises olukorras. |
(188) |
Komisjon peab abi proportsionaalseks, kui abisaajad tasuvad vähemalt 15 % lisakuludest ilma vähenduseta. |
(189) |
Arvestades taastuvenergiaga seotud lisakulude viimaste aastate märkimisväärset tõusu, võib 15 % omaosa lisakulude täissummast olla rohkem, kui sellistest kuludest eriti tugevalt mõjutatud ettevõtjad suudavad kanda. Seepärast on ettevõtjatel vajaduse korral võimalus taastuvenergia toetuse rahastamisest tulenevaid kulusid ettevõtja tasandil veelgi piirata, nii et need vastavad 4 % asjaomase ettevõtja kogulisandväärtusest (87). Ettevõtjate puhul, kelle elektritarbimise intensiivsus on vähemalt 20 %, võivad liikmesriigid piirata kogu makstavat summat 0,5 % asjaomase ettevõtja kogulisandväärtusest. |
(190) |
Kui liikmesriigid otsustavad võtta vastu piirangud määraga vastavalt 4 % ja 0,5 % kogulisandväärtusest, tuleb neid kohaldada kõigi abikõlblike ettevõtjate suhtes. |
(191) |
Liikmesriigid võivad võtta meetmeid tagamaks, et käesoleva jaotise kohaldamisel kasutatavad kogulisandväärtuse andmed hõlmavad kõiki asjaomaseid tööjõukulusid. |
(192) |
Liikmesriigid võivad anda abi tasude vähendamisena, kindla aastase hüvitissummana (maksutagastusena) või nende kahe võimaluse kombinatsioonina (88). Kui abi antakse tasude vähendamisena, peab kehtestama järelevalvemehhanismi, millega tagatakse, et kõik ülemääraselt makstud abisummad makstakse tagasi enne järgmise aasta 1. juulit. Kui abi antakse kindla aastase hüvitissummana, tuleb see arvutada varasemate andmete põhjal, st lähtudes elektritarbimise ja kogulisandväärtuse tasemest teataval võrdlusaastal. Hüvitissumma ei ületa abisummat, mille ettevõtja oleks saanud võrdlusaastal, võttes arvesse käesolevas jaotises esitatud parameetreid. |
3.7.3. Üleminekueeskirjad, mida kohaldatakse taastuvenergia toetuse rahastamisega seotud koormuse vähendamiseks antava abi korral
(193) |
Liikmesriigid peavad kohaldama jaotises 3.7.2 esitatud abikõlblikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriume hiljemalt 1. jaanuariks 2019. Sellele kuupäevale eelneva ajavahemiku suhtes antud abi loetakse siseturuga kokkusobivaks, kui see vastab samadele kriteeriumidele. |
(194) |
Lisaks leiab komisjon, et kogu abi, mis on antud taastuvenergia toetuse rahastamisega seotud koormuse vähendamiseks 2019. aastale eelnevate aastate suhtes, saab kuulutada siseturuga kokkusobivaks niivõrd, kuivõrd see on kooskõlas kohandamiskavaga. |
(195) |
Kõnealune kohandamiskava hõlmab jaotises 3.7.2 esitatud abikõlblikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriumide kohaldamisest tuleneva abitasemete järkjärgulist kohandamist, et vältida individuaalsete ettevõtjate äritegevuse tõsiseid häireid. |
(196) |
Niivõrd, kuivõrd abi anti seoses käesolevate suuniste kohaldamise kuupäevale eelneva ajavahemikuga, nähakse kavaga ette ka kriteeriumide järkjärguline kohaldamine kõnealuse ajavahemiku suhtes. |
(197) |
Kui taastuvenergia toetuse rahastamisega seotud koormuse vähendamiseks või sellest vabastamiseks anti abi enne käesolevate suuniste kohaldamise kuupäeva ettevõtjatele, kes ei ole jaotise 3.7.2 kohaselt abikõlblikud, saab sellise abi kuulutada siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et kohandamiskavaga nähakse ette lisatasudega seotud täiendavatest kuludest vähemalt 20 % ulatuses omaosa tasumist (ilma vähenduseta); kõnealune nõue kehtestatakse järk-järgult ja hiljemalt 1. jaanuariks 2019. |
(198) |
Kohandamiskavas võetakse arvesse kõiki taastuvenergia poliitikaga seotud asjakohaseid majandustegureid. |
(199) |
Kohandamiskava kiidab heaks komisjon. |
(200) |
Kohandamiskavast teatatakse komisjonile hiljemalt 12 kuud pärast käesolevate suuniste kohaldamise kuupäeva. |
3.8. Abi energiataristule
(201) |
Moodne energiataristu on väga oluline integreeritud energiaturu jaoks, mis on ELi energiajulgeoleku tagamisel keskse tähtsusega, ja selleks, et võimaldada ELil saavutada oma laiemad kliima- ja energiaeesmärgid. Komisjoni hinnangul on Euroopa jaoks oluliste energiataristute puhul vajalike investeeringute summa aastani 2020 ligikaudu 200 miljardit eurot (89). Hinnang põhineb analüüsil taristu kohta, mis on vajalik, võimaldamaks saavutada ELil peamisi poliitikaeesmärke, nimelt energia siseturu väljakujundamine, varustuskindluse tagamine ning taastuvate energiaallikate integreerimise hõlbustamine. Kui turuosalised ei suuda tagada vajalikku taristut, võib vajalik olla riigiabi, et ületada turutõrked ning tagada liidu suurte taristuvajaduste täitmine. See kehtib eelkõige selliste taristuprojektide puhul, millel on piiriülene mõju või mis aitavad kaasa piirkondlikule ühtekuuluvusele. Energiataristule, sh selle ajakohastamiseks antav abi peaks olema põhimõtteliselt investeerimisabi. |
3.8.1. Ühist huvi pakkuv eesmärk
(202) |
Energiataristu on toimiva energiaturu eeltingimus. Seega tugevdatakse energiataristule antava abiga energia siseturgu. See parandab süsteemi stabiilsust, tootmise piisavust, eri energiaallikate integreerimist ja energiavarustuse kindlust ebapiisavalt arendatud võrkudes. Komisjon arvab seega, et energiataristule antav abi on siseturule kasulik ja teenib järelikult ühist huvi pakkuvat eesmärki. |
3.8.2. Riigi sekkumise vajadus
(203) |
Energiataristu investeeringuid iseloomustavad tihti turutõrked. Energiataristu puhul ilmneda võiv turutõrge on seotud koordineerimisprobleemidega. Projekti arendamist või selle tulemuslikku kavandamist võivad takistada investorite erinevad huvid, ebakindlus koostöö tulemuste suhtes ja võrgustike mõju. Samal ajal võib energiataristu tekitada märkimisväärseid positiivseid välismõjusid, kui taristu kulud ja tulud võivad eri liikmesriikide ja turuosaliste seas ilmneda asümmeetriliselt. |
(204) |
Punktis (203) osutatud turutõrgete leevendamiseks kohaldatakse energiataristu suhtes tavajuhul tariifide ja juurdepääsu reguleerimist ning eraldamisnõudeid vastavalt energia siseturu õigusaktidele (90). |
(205) |
Lisaks kohustuslike kasutajatariifide rakendamisele pakub turutõrkest üle saamiseks rahastamisvõimalusi riigiabi. Seepärast kohaldatakse riigiabi vajaduse tõendamiseks energiataristu valdkonnas punktides (206) ja (207) kirjeldatud põhimõtteid. |
(206) |
Komisjon arvab, et määruses 347/2013 (91) määratletud ühishuviprojektide, arukate võrkude ning taristuinvesteeringute puhul abistatud piirkondades võivad turutõrked olla positiivsete välismõjude ja koordineerimisprobleemide tõttu sellised, mille korral ei pruugi piisata tariifide kaudu rahastamisest ja millele võib anda riigiabi. |
(207) |
Punkti (206) alla kuuluvate energiataristuprojektide puhul, mis on osaliselt või täielikult vabastatud energia siseturgu reguleerivate õigusaktide kohaldamisest, ning projektide puhul, mis ei kuulu punkti (206) alla, hindab komisjon riigiabi vajadust juhtumipõhiselt. Oma hinnangus arvestab komisjon järgmisi asjaolusid: i) millisel määral põhjustab turutõrge vajaliku taristu optimaalsest väiksema pakkumise, ii) mil määral on kolmandatel isikutel taristule juurdepääs ja kohaldatakse tariifide reguleerimist ning iii) mil määral aitab projekt kaasa liidu energiavarustuse kindlusele. |
(208) |
Naftaga seotud taristuprojektide puhul eeldab komisjon, et riigiabi järele puudub vajadus. Erandjuhtudel võivad liikmesriigid siiski riigiabi anda, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud. |
3.8.3. Asjakohasus
(209) |
Komisjon leiab, et energiataristu rahastamiseks asjakohane esmane vahend on tariifid (92). Siiski võib ühist huvi pakkuvate projektide, arukate võrkude ja taristuinvesteeringute puhul abi saavates piirkondades pidada riigiabi asjakohaseks vahendiks sellise taristu täielikul või osalisel rahastamisel. Sellistel juhtudel takistavad turutõrked sageli täielikult rakendamast tariifide reguleerimise aluseks olevat põhimõtet, et kasutaja maksab, näiteks seetõttu, et tariifide kasv uue taristuinvesteeringu rahastamiseks oleks nii suur, et see takistaks investeeringute tegemist või potentsiaalsetel tarbijatel taristut kasutada. |
3.8.4. Ergutav mõju
(210) |
Abi ergutavat mõju hinnatakse jaotises 3.2.4 sätestatud tingimuste põhjal. |
3.8.5. Proportsionaalsus
(211) |
Abisumma peab piirduma soovitud taristueesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga. Taristuabi vastupidine stsenaarium on olukord, mille puhul projekti ellu ei viida. Abikõlbliku kulu moodustab seega rahastamispuudujääk. |
(212) |
Taristut toetavate abimeetmete osakaal ei tohiks ületada abi osakaalu, mis vastab 100 %-le abikõlblikest kuludest. |
(213) |
Komisjon nõuab, et liikmesriigid määratleksid selgelt ja eraldi kõik muud abimeetmed, mis võivad taristu abimeetmetele mõju avaldada. |
3.8.6. Põhjendamatu negatiivse mõju vältimine konkurentsile ja kaubandusele
(214) |
Pidades silmas energia siseturgu reguleerivates õigusaktides praegu konkurentsi tugevdamiseks kehtivaid nõudeid, leiab komisjon, et abi, mida antakse energiataristule, mille suhtes kohaldatakse siseturgu reguleerivaid õigusakte, ei avalda ebasoovitavat moonutavat mõju. |
(215) |
Taristu puhul, mille suhtes on energia siseturgu reguleerivates õigusaktides tehtud täielikult või osaliselt erand või mida nendega ei reguleerita, ja gaasihoidlate puhul hindab komisjon võimalikke konkurentsimoonutusi iga juhtumi puhul eraldi, võttes eelkõige arvesse näiteks kolmandate isikute juurdepääsu abi saavale taristule, juurdepääsu alternatiivsele taristule ja abisaaja turuosa. |
3.9. Abi tootmise piisavuse tagamiseks
(216) |
Kuna taastuvate energiaallikate osakaal kasvab, võetakse paljudes liikmesriikides elektri tootmiseks suhteliselt stabiilse ja pideva varustussüsteemi asemel üha rohkem kasutusele arvukatel väikesemahulisematel vahelduvatel allikatel põhinev süsteem. See muutus tekitab tootmise piisavuse tagamisel uusi probleeme. |
(217) |
Lisaks võivad turutõrked ja regulatiivsed puudused tuua kaasa ebapiisava investeerimise tootmisvõimsusesse, näiteks juhul, kui hulgihinnad on piiristatud ja elektriturud ei suuda luua piisavalt investeerimisstiimuleid. |
(218) |
Tulemuseks on see, et mõned liikmesriigid kaaluvad meetmete võtmist tootmise piisavuse tagamiseks – tavaliselt tootjate toetamisena üksnes tootmisvõimsuse olemasolu eest (93). |
3.9.1. Ühist huvi pakkuv eesmärk
(219) |
Tootmise piisavuse meetmeid saab kujundada mitmel moel, investeerimis- ja tegevusabina (põhimõtteliselt tasustades ainult valmisolekut elektri tootmiseks), ja need täidavad erinevaid eesmärke. Näiteks võib nende eesmärk olla lahendada lühiajalisi paindliku tootmisvõimsuse puudumisest tingitud probleeme tuule- ja päikeseenergia vahelduvuse tasakaalustamiseks või võidakse nende abil määrata kindlaks piisava tootmise tase, mille liikmesriigid soovivad tagada lühiajalistest kaalutlustest olenemata. |
(220) |
Tootmise piisavuse tagamiseks antav abi võib minna vastuollu eesmärgiga kaotada järk-järgult keskkonnale kahjulikud toetused, sh toetused fossiilkütustele. Liikmesriigid peaksid seetõttu esmajoones kaaluma võimalusi saavutada tootmise piisavus peamiselt alternatiivsetel viisidel, mis ei lähe vastuollu eesmärgiga kaotada järk-järgult keskkonnale või majandusele kahjulikud toetused, näiteks nõudluse juhtimise hõlbustamise ning ülekandevõimsuse suurendamisega. |
(221) |
Tuleks selgelt määratleda meetme täpne eesmärk, sealhulgas millal ja kus võib tootmise piisavusega eeldatavalt probleeme tekkida. Tootmise piisavuse probleemi määratlemine peaks olema kooskõlas tootmise piisavuse analüüsiga, mida vastavalt energia siseturu õigusaktidele (94) teeb regulaarselt Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik. |
3.9.2. Riigi sekkumise vajadus
(222) |
Tootmise piisavuse probleemi olemust ja põhjuseid ning seega riigiabi vajadust tootmise piisavuse tagamiseks tuleb nõuetekohaselt analüüsida ja mõõta, hinnates näiteks tippkoormuse või hooajalise võimsuse puudumist või tippnõudlust, juhul kui lühiajaline hulgimüügiturg ei suuda nõudlust rahuldada. Tuleb esitada kvantifitseerimise mõõtühik ja selle arvutusmeetodi kirjeldus. |
(223) |
Liikmesriigid peavad selgelt tõendama põhjusi, miks ei saa turult ilma sekkumiseta eeldada piisava võimsuse pakkumist, võttes arvesse turu ja tehnoloogia arengut (95). |
(224) |
Oma hinnangus võtab komisjon arvesse muu hulgas ja vajaduse korral järgmisi elemente, mis liikmesriigil tuleb esitada:
|
3.9.3. Asjakohasus
(225) |
Abi peaks katma vaid elektritootja osutatava teenuse kättesaadavust, st tootja valmisolekut elektrit toota ning selle eest vastavalt tasu saada, näiteks võib maksta tasu kättesaadavaks tehtud võimsuse megavati kohta. Abi ei tohiks sisaldada tasu elektrienergia müügi eest, st tasu müüdud megavatt-tunni kohta. |
(226) |
Meede peaks olema avatud ning andma piisavaid stiimuleid nii olemasolevatele kui ka tulevastele elektritootjatele ja ettevõtjatele, kes kasutavad asendatavaid tehnoloogiaid, nagu nõudluspoolse reageeringu või ladustamise lahendused. Seepärast tuleks abi anda mehhanismi kaudu, millega lubatakse erinevaid võimalikke etteteatamisaegu, mis vastavad ajale, mida eri tehnoloogiaid kasutavad elektritootjad vajavad uute investeeringute tegemiseks. Meede peab arvesse võtma ka seda, millisel määral võiks ülekandevõimsus lahendada võimalikku tootmise piisavuse probleemi. |
3.9.4. Ergutav mõju
(227) |
Abi ergutavat mõju hinnatakse käesolevate suuniste jaotises 3.2.4 sätestatud tingimuste põhjal. |
3.9.5. Proportsionaalsus
(228) |
Abi kogusumma arvutamise tulemusena peaksid abisaajad teenima mõistlikku tulu. |
(229) |
Selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevat konkureerivat pakkumismenetlust, milles tõhusalt taotletakse määratletud eesmärki, peetakse tavaoludes mõistlikku tulu teenivaks. |
(230) |
Meetme juurde peaks kuuluma juhuslikku kasumit välistav mehhanism. |
(231) |
Meetme ülesehitus peaks tagama, et kättesaadavuse eest makstav hind võrdsustuks automaatselt nulliga, kui pakutud võimsuse tase vastab eeldatavalt nõudlusele. |
3.9.6. Põhjendamatu negatiivse mõju vältimine konkurentsile ja kaubandusele
(232) |
Meede peaks olema kujundatud viisil, mis võimaldaks meetmes osaleda mis tahes võimsusel, mis suudab aidata tõhusalt kaasa tootmise piisavuse probleemi lahendamisele, võttes eelkõige arvesse järgmisi tegureid:
|
(233) |
See meede:
|
3.10. Kaubeldavate lubade süsteemina antav abi
(234) |
Saastajate heite, nt NOx-heite vähendamiseks võib luua kaubeldavate lubade süsteeme (98). Süsteem võib hõlmata riigiabi, eriti juhul, kui liikmesriigid annavad lube ja kvoote turuväärtusest madalama hinnaga. Juhul kui liikmesriigi väljastatavate lubade koguarv on väiksem kui ettevõtjate arvatav koguvajadus, on üldine mõju keskkonnakaitsele soodne. Ettevõtja tasandil tähendab see, et juhul, kui eraldatud kvoot ei kata ettevõtja arvatavat koguvajadust, peab ettevõtja kas oma saastet vähendama ja seega panustama keskkonnakaitse parandamisse või ostma turult täiendavaid kvoote ja seega maksma hüvitist oma saaste eest. |
(235) |
Kaubeldavate lubade süsteeme käsitatakse siseturuga kooskõlas olevana, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:
|
(236) |
Komisjon hindab kaubeldavate lubade süsteemiga seotud riigiabi vajadust ja proportsionaalsust järgmiste kriteeriumide alusel:
|
3.11. Ettevõtjate ümberpaigutamiseks antav abi
(237) |
Ettevõtjate ümberpaigutamiseks antava investeerimisabi eesmärk on luua konkreetsed stiimulid negatiivsete välismõjude vähendamiseks, paigutades märkimisväärselt saastavad ettevõtjad ümber piirkonda, kus kõnealuse saaste tekitatav kahju on väiksem, st saaste väliskulud on väiksemad. Abi võib olla seega õigustatud, kui ümberpaigutamine toimub keskkonnaga seotud põhjustel, kuid vältida tuleks abi andmist ümberpaigutamiseks ühelgi muul põhjusel. |
(238) |
Investeerimisabi ettevõtjate ümberpaigutamiseks uude asukohta keskkonnakaitsega seotud põhjustel loetakse siseturuga kooskõlas olevaks, kui on täidetud jaotistes 3.2.4 ja 3.2.7 sätestatud tingimused ja järgmised kumulatiivsed tingimused:
|
(239) |
Abisaaja võib olla:
|
(240) |
Selleks et välja selgitada ümberpaigutamiseks antava abi puhul abikõlblikke kulusid, võtab komisjon arvesse eelkõige
|
(241) |
Abi osakaalud on sätestatud 1.lisas. |
4. HINDAMINE
(242) |
Konkurentsimoonutuste veelgi paremaks ohjamiseks võib komisjon nõuda teatavate abikavade ajalist piiramist (tavaliselt 4 aasta või lühema ajaga) ja nende punktis (28) osutatud hindamist. Hinnatakse kavasid, mille puhul konkurentsi moonutamise oht on eriti suur, st millega võib kaasneda konkurentsi olulise piiramise või moonutamise oht, kui nende rakendamist ei vaadata õigel ajal läbi. |
(243) |
Võttes arvesse hindamise eesmärke ning et vältida liikmesriikide ja väiksemate abiprojektide ülemäärast koormamist, kohaldatakse seda üksnes suure eelarvega abikavade puhul, millel on uudseid omadusi, või kui võib ette näha märkimisväärseid muutusi turul, tehnoloogias või reguleerivas raamistikus. Hindamise peab läbi viima riigiabi andvast asutusest sõltumatu ekspert komisjoni poolt ette nähtud ühise metoodika alusel. Hindamise tulemused avalikustatakse. Liikmesriigid peavad koos abikavaga teatavaks tegema hindamiskava projekti, mis moodustab lahutamatu osa komisjoni hinnangust kavale. |
(244) |
Üldise grupierandi määruse kohaldamisalast üksnes suure eelarve tõttu välja jäänud abikavade puhul hindab komisjon abikava kokkusobivust siseturuga, v.a hindamiskava, käesolevate suuniste asemel kõnealuse määrusega ette nähtud kriteeriumide alusel. |
(245) |
Hindamise tulemused tuleb komisjonile esitada aegsasti, et oleks võimalik hinnata abikava võimalikku pikendamist, ning igal juhul abikava lõppemisel. Iga hindamise täpne ulatus ja üksikasjad määratakse kindlaks abikava heakskiitmise otsuses. Kõigi järgmiste sarnase eesmärgiga abimeetmete puhul (sh punktis (244) osutatud kavade mis tahes muudatused) tuleb arvesse võtta hindamise tulemusi. |
5. KOHALDAMINE
(246) |
Käesolevaid suuniseid kohaldatakse alates 1. juulist 2014 ning nendega asendatakse 1. aprillil 2008 avaldatud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad ühenduse suunised (101). Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020. |
(247) |
Komisjon kohaldab käesolevaid suuniseid kõikide teatatud abimeetmete suhtes, mille kohta ta peab tegema otsuse pärast nende jõustumist, isegi kui projektidest on teatatud enne kõnealust kuupäeva. Heakskiidetud abikavade alusel antavat üksikabi, millest on komisjonile teatatud lähtuvalt kohustusest teatada sellisest abist individuaalselt, hinnatakse siiski suuniste alusel, mida kohaldatakse abikava suhtes, millel üksikabi põhineb. |
(248) |
Ebaseaduslikku keskkonna- või energiaalast abi hinnatakse vastavalt abi andmise kuupäeval kehtivatele eeskirjadele kooskõlas komisjoni teatisega õigusvastase riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (102), välja arvatud järgmisel juhul: ebaseaduslikku abi, mida taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetamise rahastamisel anti vähenduste vormis, hinnatakse vastavalt jaotiste 3.7.2 ja 3.7.3 sätetele. Alates 1. jaanuarist 2011 nähakse punktis (194) osutatud kohandamiskavaga ette ka jaotises 3.7.2 sätestatud kriteeriumide ja punktiga (197) ette nähtud omaosa järkjärguline kohaldamine. Enne kõnealust kuupäeva käsitab komisjon kogu abi, mis on antud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamise rahastamisel vähenduste vormis, siseturuga kokkusobivana (103). |
(249) |
Ebaseadusliku abikava alusel antud üksikabi hinnatakse suuniste alusel, mida kohaldati kõnealuse ebaseadusliku abikava suhtes ajal, mil üksikabi anti. Kui üksikabi saaja on saanud liikmesriigilt kinnituse, et talle antakse eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul tegevusabi taastuvatest allikatest toodetud energia toetamiseks ning koostootmiseks ebaseadusliku abikava alusel, saab sellist abi anda kogu vastava ajavahemiku jooksul, lähtudes kavas kinnitamise ajal esitatud tingimustest niivõrd, kuivõrd abi on kooskõlas kinnitamise ajal kohaldatavate eeskirjadega. |
(250) |
Komisjon teeb käesolevaga liikmesriikidele ettepaneku võtta asutamislepingu artikli 108 lõike 1 alusel järgmised asjakohased meetmed, mis hõlmavad nende olemasolevaid keskkonna- või energiaalaseid abikavasid: liikmesriigid peaksid nimetatud kavasid vajaduse korral muutma, et viia need käesolevate suunistega vastavusse hiljemalt 1. jaanuariks 2016, välja arvatud järgmiste erandite puhul: Vajaduse korral tuleb olemasolevaid abikavasid nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (104) artikli 1 punkti b tähenduses, kui need hõlmavad tegevusabi taastuvenergia toetamiseks ja koostootmiseks, käesolevate suunistega kohandada üksnes juhul, kui liikmesriigid olemasolevaid abikavasid pikendavad, kui neil tuleb kavadest pärast 10-aastase perioodi lõppu või komisjoni otsuse kohaldamisaja lõppemist uuest teatada või kui nad olemasolevaid kavasid muudavad (105). Kui abisaaja on saanud liikmesriigilt kinnituse, et ta saab sellise kava kohaselt riigiabi eelnevalt kindlaks määratud ajavahemikul, võib sellist abi anda vastavalt kavas kinnitamise ajal sätestatud tingimustele kogu ajavahemiku jooksul. |
(251) |
Liikmesriike kutsutakse väljendama oma selget ja tingimusteta nõusolekut esitatud asjakohaste meetmetega kahe kuu jooksul alates käesolevate suuniste avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Vastuse puudumise korral eeldab komisjon, et liikmesriik ei ole väljapakutud meetmetega nõus. |
6. ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
(252) |
Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (106) ja nende hilisemate muudatuste kohaselt peavad liikmesriigid komisjonile esitama iga-aastaseid aruandeid. |
(253) |
Liikmesriigid peavad tagama, et säilitataks üksikasjalik dokumentatsioon kõikide abi andmise meetmete kohta. Nimetatud dokumentatsioon peab sisaldama kogu teavet, mis võimaldab teha kindlaks, kas nõuetekohastel juhtudel on peetud kinni abikõlblikest kuludest ja abi lubatud ülemmäärast. Kõnealust dokumentatsiooni tuleb säilitada kümme aastat alates abi andmise kuupäevast ja esitada see taotluse korral komisjonile. |
7. LÄBIVAATAMINE
(254) |
Komisjon võib käesolevad suunised igal ajal üle vaadata või neid muuta, kui see peaks osutuma vajalikuks seoses konkurentsipoliitikaga või ELi poliitika või rahvusvaheliste kohustuste arvessevõtmiseks. |
(1) KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010.
(2) Otsus nr 406/2009/EÜ, 23. aprill 2009 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136) ja direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).
(3) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030” (COM(2014) 15 (final), 22.1.2014).
(4) KOM(2011) 21, 26.1.2011.
(5) KOM(2011) 571 (lõplik), 20.9.2011.
(6) Euroopa Ülemkogu 23. mai 2013. aasta järeldustes kinnitati vajadust järk-järgult lõpetada keskkonnale või majandusele kahjulike toetuste maksmine, sealhulgas fossiilkütuste puhul, et soodustada investeeringuid uude ja arukasse energiataristusse.
(7) Muud õigusaktid, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16) („Taastuvenergia direktiiv”) artikli 17 lõiked 1–8, sisaldavad näiteks biokütuste säästlikkust ja mittediskrimineerimist käsitlevaid nõudeid.
(8) KOM(2010) 639, 10.11.2010.
(9) KOM(2012) 209, 8.5.2012.
(10) Eelkõige ei mõjuta käesolevad suunised ühenduse suuniseid raudtee-ettevõtjatele antava riigiabi kohta (ELT C 184, 22.7.2008, lk 13). Raudteesuunised võimaldavad anda mitmesugust liiki abi, sealhulgas abi raudteetranspordi väliskulude vähendamiseks. Selline abi on hõlmatud raudteesuuniste jaotisega 6.3 ning selle eesmärk on võtta arvesse asjaolu, et raudteetransport võimaldab vältida osa väliskuludest, võrreldes konkureerivate transpordiliikidega. Kui kõik raudteesuuniste jaotises 6.3 sätestatud tingimused on täidetud ning abi antakse ilma diskrimineerimiseta, võivad liikmesriigid anda väliskulude vähendamise abi.
(11) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).
(12) Vt komisjoni määruse ettepanek Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, KOM(2011) 804 lõplik.
(13) ELT C 319, 27.12.2006, lk 1. See kehtib ka raamistiku kohta, mis asendab 2006. aasta raamistikku, mille kehtivus lõpeb 31. detsembril 2013.
(14) Keskkonnakaitseks antav riigiabi on üldiselt vähem moonutav ja tõhusam, kui seda mitte keskkonnasäästliku toote tootjale, vaid selliste toodete tarbijatele/kasutajatele. Lisaks saab ka keskkonnamärgiste ja toodete kohta esitatavate väidetega aidata tarbijatel/kasutajatel teha teadlikke ostuotsuseid ning suurendada nõudlust keskkonnasäästlike toodete järele. Kui sellised märgised ja väited on hästi kavandatud ning tarbijad neid tunnustavad, mõistavad, usaldavad ja peavad oluliseks, võivad need olla mõjukas vahend (tarbijate) käitumise keskkonnasäästlikumaks muutmiseks. Selgetel kriteeriumidel põhineva ja (kolmandate isikute poolse) väliskontrolliga hõlmatud märgistamis-/sertifitseerimiskava kasutamine on ettevõtjate jaoks üks kõige paremaid võimalusi tarbijatele ja sidusrühmadele näidata, et nad täidavad kõrgeid keskkonnastandardeid. Seda silmas pidades ei käsitle komisjon käesolevates suunistes keskkonnasäästlike toodete projekteerimist ja tootmist.
(15) Komisjon võttis teatise vastu 26. juulil 2001 ja teavitas sellest liikmesriike 6. augusti 2001. aasta kirjaga (viide SG(2001) D/290869).
(16) Suunisega nähakse ette preemia ökoinnovatsiooni projektidele, mis on väga keskkonnasäästlikud ja väga innovaatilised investeeringud.
(17) ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.
(18) Sellist abi saab käsitleda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjade kohaselt; vt riigiabi juhtumid SA.31243 (2012/N) ja NN8/2009.
(19) Komisjoni teatis — Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).
(20) Sellega seoses vt otsus ühendatud kohtuasjades T-244/93 ja T-486/93: TWD Textilwerke Deggendorf GmbH vs. komisjon, EKL 1995, lk II-2265, ja komisjoni teatis „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (ELT C 272, 15.11.2007, lk 4).
(21) Sellest tulenevalt ei käsitata ELi tasandil kehtestatud normatiive ega eesmärke, mis on kohustuslikud liikmesriikidele, kuid mitte üksikutele ettevõtjatele, ELi normatiividena.
(22) Direktiiv 2010/75/EL, 24. november 2010, tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).
(23) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EÜ) 2009/28 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).
(24) Säästlikkuse kriteeriume kohaldatakse kooskõlas direktiiviga (EÜ) 2009/28 ka vedelate biokütuste suhtes.
(25) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL, 25. oktoober 2012, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).
(26) ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.
(27) Nõukogu direktiiv 2003/96/EÜ, 27. oktoober 2003, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).
(28) ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.
(29) Nõukogu soovitus, 3.3.1975, kulude arvestamise ja riigiasutuste keskkonnaküsimuste alase tegevuse kohta (EÜT L 194, 25.7.1975, lk 1).
(30) Direktiiv 2009/72/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).
(31) ELT C 209, 23.7.2013, lk 1.
(32) Võimsuspiiri arvutamiseks tuleb iga projekti puhul arvesse võtta abikõlblikku (üksuste) koguvõimsust.
(33) COM(2012) 209 (final), 26.6.2012.
(34) Vt otsus kohtuasjas C-156/98: Saksamaa Liitvabariik vs. komisjon (EKL 2000, lk I-6857, punkt 78) ja otsus kohtuasjas C-333/07: Régie Networks vs. Rhone Alpes Bourgogne (EKL 2008, lk I-10807, punktid 94–116). Vt ka energiavaldkonna ühendatud kohtuasjad C-128/03 ja C-129/03: AEM ja AEM Torino (EKL 2005, lk I-2861, punktid 38–51).
(35) Otsus kohtuasjas C-206/06: Essent (EKL 2008, lk I-5497, punktid 40–59). Aluslepingu artiklite 30 ja 110 kohaldamise kohta kaubeldavate sertifikaatide kavade suhtes vt komisjoni 17. septembri 2009. aasta otsus K(2009)7085 „State aid N 437/2009 – Aid scheme for the promotion of cogeneration in Romania” (ELT C 31, 9.2.2010, lk 8) põhjendused 63–65.
(36) KOM(2011)112 (lõplik) „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus”; KOM(2011) 571 (lõplik) „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”.
(37) KOM(2010) 639 (lõplik) „Energia 2020”.
(38) Mõiste „turutõrge” tähendab olukorda, kus turud ei anna oma vahendeid kasutades tõenäoliselt tõhusaid tulemusi.
(39) Tüüpilised näited positiivsest välismõjust on meetmed looduskaitse või bioloogilise mitmekesisuse edasiseks parandamiseks või ökosüsteemi teenuste tagamiseks võetavad meetmed või üldkoolitusega kaasnev välismõju.
(40) Komisjon on seisukohal, et saastatud alade jaoks antavat abi võib anda ainult juhul, kui saastajat – st isikut, kes on vastutav vastavalt igas liikmesriigis kohaldatavatele õigusaktidele, ilma et see piiraks keskkonnavastutuse direktiivi (direktiiv 2004/35/EÜ) ja teisi asjaomaseid liidu eeskirju selles küsimuses – ei ole kindlaks tehtud või teda ei saa juriidiliselt kohustada heastamist rahastama põhimõtte „saastaja maksab” kohaselt.
(41) Kui aga tulevased kulude ja tulude arengusuunad on väga ebakindlad ja teave on väga ebaühtlane, võib riiklik ametiasutus soovida kasutada selliseid hüvitusmudeleid, mis ei ole täielikult eelnevalt kindlaks määratud, vaid pigem eelnevalt kindlaks määratud ja tagantjärele hüvitamise kombinatsioon (näiteks ootamatute tulude tasakaalustatud jagamine).
(42) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL, 25. oktoober 2012, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).
(43) Tootmise eelised, mis ergutavat mõju negatiivselt mõjutavad, on suurenenud võimsus, tootlikkus, tõhusus või parem kvaliteet. Muud eelised võivad olla seotud toote mainega või tootmismeetodi märgistamisega, mis võivad kahjustada ergutavat mõju eelkõige turgudel, kus esineb konkurentsisurve keskkonnakaitse kõrge taseme säilitamiseks.
(44) Projekti nüüdispuhasväärtus on erinevus positiivsete ja negatiivsete rahavoogude vahel investeeringu eluea jooksul, diskonteeritud praegusesse väärtusesse (tavaliselt kasutades kapitalikulusid), st asjaomase ettevõtte poolt teistele sarnastele investeerimisprojektidele kohaldatavad normaalsed tulumäärad. Selle võrdlusnäitaja puudumisel võib selleks kasutada ettevõtte kapitalikulusid tervikuna või asjaomases majandusharus tavapäraselt täheldatud tulumäärasid.
(45) Sisemine tulumäär ei põhine antud aasta arvestuslikul tulul, vaid võtab arvesse tulevasi rahavooge, mida investor loodab saada kogu investeeringu eluea jooksul. See määratletakse diskontomäärana, mille puhul rahavoogude jada nüüdispuhasväärtus võrdub nulliga.
(46) Näiteks teatavaid eeliseid, nagu keskkonnaalase investeeringuga paranenud nn rohelist mainet, ei ole lihtne mõõta.
(47) Saastatud alade puhastamisega seotud meetmete puhul võrduvad abikõlblikud kulud puhastustööde maksumusega, millest on maha arvatud maa väärtuse suurenemine (vt 2. lisa).
(48) Tehniliselt võrreldav investeering on investeering, mille puhul tootmisvõimus ja kõik muud tehnilised näitajad (välja arvatud need, mis on otseselt seotud eesmärgi saavutamiseks tehtava täiendava investeeringuga) on samad.
(49) Kõnealune võrdlusinvesteering peab olema ärilisest seisukohast usutav alternatiiv hinnatavale investeeringule.
(50) Uudsuse tõendamiseks võib liikmesriik näiteks täpselt kirjeldada innovatsiooni ning turutingimusi selle kasutusele võtmiseks või levitamiseks ja võrrelda seda teiste samal alal tegutsevate ettevõtjate tavaliselt kasutatava uusimate protsesside või organisatoorsete meetoditega.
(51) Juhul kui ökoinnovatsiooni võrdlemisel tavapärase mitteinnovaatilise tegevusega on võimalik kasutada kvantitatiivseid parameetreid, tähendab „oluliselt suurem” seda, et ökoinnovatsioonist oodatav minimaalne paranemine, mis väljendub keskkonnariski või saaste vähenemises või energia või ressursside tõhusamas kasutuses peaks olema vähemalt kaks korda nii suur kui võrreldava tavapärase mitteinnovaatilise tegevuse üldisest arengust oodatav minimaalne paranemine.
Juhul kui väljapakutud lähenemisviis ei ole konkreetse juhtumi puhul sobilik või kui kvantitatiivne võrdlemine ei ole võimalik, peab riigiabi taotlemise toimik sisaldama üksikasjalikku kirjeldust meetodi kohta, mida kasutatakse kõnealuse kriteeriumi hindamiseks, tagades, et hindamine toimub samaväärsel tasemel kui väljapakutud meetodi puhul.
(52) Sellist riski saab liikmesriik tõendada näiteks kulude ja ettevõtja käibe suhtega, väljatöötamiseks vajaliku ajaga, ökoinnovatsioonist eeldatava kasuga võrreldes kuludega ning ebaõnnestumise tõenäosusega.
(53) Sellistel asjaoludel võib eeldada, et erinevad pakkumused peegeldavad kõiki võimalikke eeliseid, mis võivad täiendavast investeeringust tuleneda.
(54) Näiteks toetus, mille andmise aluseks on komisjoni otsus nr 2010/670/EL (ELT L 290, 6.11.2010, lk 39) (rahastamine programmist NER300) ja määrus (EL) nr 2010/1233, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2009/663 (ELT L 346, 30.12.2010, lk 5) (rahastamine EEPR kava alusel), Horisont 2020 või COSME.
(55) Sihtotstarbelise üksikabi andmisel määratakse piirmäär kindlaks, võrreldes tavapäraseid andmeid asjaomase majandusharu kohta kava raames eraldi teatamisele kuuluva abi ülemmääraga.
(56) Võib juhtuda, et täiendavate investeerimiskulude arvutamisel ei võeta täielikult arvesse kõiki tulusid, sest tegevustulusid ei arvata maha kogu investeeringu eluea arvestuses. Lisaks sellele on teatavat tüüpi eeliseid, mis on näiteks seotud suurenenud tootmisvõimsusega ja suurenenud tootmisega ilma tootmisvõimsuse muutumiseta, mida võib olla raske arvesse võtta.
(57) Kõnealune teave avaldatakse kuue kuu jooksul alates abi andmise kuupäevast (või maksusoodustuse kujul antava abi puhul ühe aasta jooksul alates maksudeklaratsiooni esitamise kuupäevast). Ebaseadusliku abi korral nõutakse, et liikmesriigid tagaksid kõnealuse teabe avaldamise tagantjärele hiljemalt kuue kuu jooksul alates komisjoni otsuse kuupäevast. Teave peab olema kättesaadav vormingus, mis võimaldab andmeid otsida, väljavõtteid teha ja hõlpsasti internetis avaldada, näiteks CSV- või XML-vormingus.
(58) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).
(59) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/30/EÜ, 23. aprill 2009, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EÜ (ELT L 140, 5.6.2009, lk 88).
(60) Kehtima peab kohustus tarnida turule biokütuseid, sealhulgas olema kehtestatud karistuste süsteem.
(61) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).
(62) Jäätmehierarhia koosneb a) vältimisest, b) korduskasutamiseks ettevalmistamisest, c) ringlussevõtust, d) muust taaskasutamisest, näiteks energia taaskasutamisest, ning e) kõrvaldamisest. Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (jäätmete raamdirektiiv)) artikli 4 lõige 1 (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).
(63) Koostöömehhanismidega tagatakse, et ühes liikmesriigis toodetud taastuvenergiat võib arvestada teise liikmesriigi eesmärgi puhul.
(64) Komisjon märgib, et seda küsimust võivad mõjutada kaks praegu Euroopa Kohtus arutamisel olevat kohtuasja: ühendatud kohtuasjad C-204/12, C-205/12, C-206/12, C-207/12, C-208/12: Essent Belgium vs. Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt ja kohtuasi С-573/12: Ålands Vindkraft vs. Energimyndigheten.
(65) Abisaajad võivad oma tasakaalustamiskohustused edasi anda teistele ettevõtjatele, näiteks vahendajatele.
(66) Käitistele, mis alustasid tegevust enne 1. jaanuari 2017 ning on saanud enne seda kuupäeva liikmesriigilt abi saamise kinnituse, võib abi anda kinnitamise ajal jõus olnud kava alusel.
(67) Biomassist elektrit tootvatele uutele käitistele, mis jäetakse pakkumismenetlusest välja, ei või anda muud tegevusabi.
(68) See hõlmab samasuguste omadustega biogaasi tootmist.
(69) Kõnealuste mehhanismidega võidakse näiteks kohustada elektritarnijaid hankima teatavat osa oma tarnetest taastuvatest energiaallikatest.
(70) Tootmiskulude mõiste hulka ei arvata mis tahes abi, arvesse võetakse tavalist kasumitaset.
(71) Direktiivi 2008/98/EÜ artikkel 28.
(72) Tehnika tase tähendab protsessi, milles jäätmetekke vältimine, jäätmete korduskasutamine, ringlussevõtt ja muu taaskasutamine lõpptoote tootmiseks on majanduslikult tulus tavapraktika. Vajaduse korral tuleb tehnika taseme määratlust tõlgendada vastavalt liidu vaatenurgale seoses tehnoloogilise arengu ja ühisturuga.
(73) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/31/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114).
(74) COM(2013) 180 (final), 27.3.2013.
(75) Komisjoni otsus nr 2010/670/EL (ELT L 290, 6.11.2010, lk 39) (rahastamine programmist NER300) ja määrus (EL) nr 2010/1233, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2009/663 (ELT L 346, 30.12.2010, lk 5) (rahastamine EEPR kava alusel).
(76) Paljudel juhtudel on maksuvähendusest kasu saavad ettevõtted kõige kahjulikuma käitumisega, millele maks on suunatud.
(77) Üks võimalus seda teha oleks anda kompensatsiooni maksukrediitidena, millega ettevõtjaid ei vabastata maksust, vaid nad saavad selle eest ühekordse maksena hüvitist.
(78) Madalaimad maksustamistasemed on sätestatud direktiivis 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).
(79) Ei ole oluline, kas järelevalvet teostab riiklik või eraasutus.
(80) ELT C 158, 5.6.2012, lk 4.
(81) Siseturgu käsitlevad õigusaktid (direktiiv 2009/72/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55); määrus (EÜ) nr 714/2009, 13. juuli 2009, võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määruse (EÜ) nr 1228/2003 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 15); sellele järgnenud võrgueeskirjad ja suunised) ei anna õigust tarbijate ristsubsideerimiseks tariifikorra raames.
(82) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EÜ) 2009/28 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta nähakse kõigile liikmesriikidele ette siduvad taastuvenergia eesmärgid. Juba enne seda oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiviga (EÜ) 2001/77 taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul kehtestatud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektriga seotud eesmärgid, mille poole liikmesriigid pidid püüdlema.
(83) Kõige otsesem viis tõendada põhjuslikku seost on viide elektri hinnale lisandunud tasule või maksule, mis on mõeldud taastuvatest energiaallikatest toodetud energia rahastamiseks. Kaudne viis lisakulusid tõendada oleks arvutada välja rohelistest sertifikaatidest tulenevate suuremate puhaskulude mõju elektritarnijatele ja arvutada välja mõju elektri hinnale, eeldusel et tarnija kannab suuremad puhaskulud üle.
(84) Komisjon leiab, et ohustatud on sektorid, mille kaubavahetuse intensiivsus ELi tasandil on 10 %, kui sektori elektritarbimise intensiivsus ELi tasandil on 10 %. Lisaks esineb sarnane oht sektorites, mille kaubavahetuse intensiivsus on küll väiksem, kuid siiski vähemalt 4 %, ning mille elektritarbimise intensiivsus on vähemalt 20 %, või mis on majanduslikult sarnased (nt asendatavuse tõttu). Samuti on ohus sektorid, mille elektritarbimise intensiivsus on veidi madalam, kuid vähemalt 7 %, ning mille kaubavahetuse intensiivsus on väga suur, st vähemalt 80 %. Abikõlblike sektorite loetelu koostamisel on sellest lähtutud. Loetellu on lisatud ka sektorid, mis on loetletud sektoritele majanduslikult sarnased ning toodavad asendatavaid tooteid (terase-, kergmetallide ja värviliste metallide valu, kuna need on asendatavad malmivaluga; sorteeritud materjalide taaskasutamine, kuna need on asendatavad loetelus sisalduvate esmatoodetega).
(85) Ettevõtja elektritarbimise intensiivsuse arvutamist on üksikasjalikult kirjeldatud 4. lisas.
(86) Seda testi võib kasutada ka teenuste sektori ettevõtjate puhul.
(87) Ettevõtja kogulisandväärtuse arvutamist on üksikasjalikult kirjeldatud 4. lisas.
(88) Kindla aastase hüvitise (maksutagastuse) kasutamise eelis on, et tasudest vabastatud ettevõtjaid mõjutab elektri piirkulu sama suur kasv (st elektrikulu sama suur tõus iga täiendava tarbitud megavatt-tunni eest), mis vähendab võimalikke konkurentsimoonutusi kõnealuses sektoris.
(89) Komisjoni talituste töödokument energiainfrastruktuuri investeerimisvajaduste ja -lünkade kohta, 6.6.2011, SEK(2011)755, lk 2.
(90) Siseturgu reguleerivad eelkõige direktiiv 2009/72/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55); direktiiv 2009/73/EÜ, 13. juuli 2009, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju (ELT L 211,14.8.2009, lk 94); määrus (EÜ) nr 713/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet; määrus (EÜ) nr 714/2009, 13. juuli 2009, võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses (ELT L 211, 14.8.2009, lk 15) ja määrus (EÜ) nr 715/2009, 13. juuli 2009, maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (ELT L 211, 14.8.2009, lk 36).
(91) Määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta.
(92) Komisjoni direktiivides 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ kehtestatud reguleeriv raamistik sätestab juurdepääsu- ja kasutustariifide reguleerimise põhjendused ja põhimõtted; tariife kasutavad põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad investeeringute ja selliste taristute hooldamise rahastamiseks.
(93) Komisjon käsitles tootmisvõimsuse küsimust spetsiaalselt oma 5. novembri 2013. aasta teatises „Elektrienergia siseturu loomine ja riikliku sekkumise maksimaalne ärakasutamine” (C(2013) 7243 (final)) ning sellega seotud komisjoni talituste 5. novembri 2013. aasta töödokumendis „Tootmise piisavus elektrienergia siseturul – suunised avaliku sekkumise puhul” (SWD (2013(438 (final)).
(94) Määrus (EÜ) nr 714/2009, 13. juuli 2009, võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses, eelkõige artikkel 8 Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesannete kohta (ELT L 211, 14.8.2009, lk 15). Eelkõige võib standardiks pidada ENTSO-E metoodikat, mille on välja töötanud Euroopa Põhivõrguettevõtjate Liit tootmise piisavuse hindamisel ELi tasandil,.
(95) Selline areng võib hõlmata näiteks turgude liitmist, päevasiseseid turge, tasakaalustavaid turge ja kõrvalteenuste turge ning elektri salvestamist.
(96) Komisjon võtab arvesse ka kavu, mis on seotud arukate arvestite kasutuselevõtuga vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ I lisale ning energiatõhususe direktiivi nõuetele.
(97) Juhul, kui sõlmitakse ühised kokkulepped, et hõlbustada piiriülest osalemist sellistes kavades, tuleb kavasid kohandada.
(98) Kohtuasi C-279/08 P: komisjon vs. Madalmaad, EKL 2011, lk I-7671.
(99) Direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7); direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2013/17/EÜ (ELT L 158, 10.6.2013, lk 193).
(100) Direktiiv 2012/18/EL, 4. juuli 2012, ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 197, 24.7.2010, lk 1).
(101) ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.
(102) EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.
(103) Komisjon leiab, et selline abi ei kahjusta kauplemistingimusi määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, järgmistel põhjustel. 5. detsembriks 2010 pidid liikmesriigid jõustama õigusaktid, taastuvenergia direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid; kõnealuse direktiiviga kehtestatakse taastuvenergia tarbimiseks õiguslikult siduvad eesmärgid. Samas jäid taastuvatest allikatest elektrienergia tootmise toetamise kogukulud kuni aastani 2010 üsna väikseks ja tasud püsisid seetõttu suhteliselt madalal. Seega oli taastuvatest allikatest toodetud elektrienergia toetamise rahastamisel vähenduste vormis ettevõtjatele antava abi summa individuaalsete abisaajate tasandil väike. Lisaks on mis tahes abi, mis anti 2008. aasta detsembrist kuni 2010. aasta detsembrini ning mis ei ületa ettevõtja kohta 500 000 eurot, tõenäoliselt siseturuga kokkusobiv komisjoni teatise „Ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks” (ELT C 83, 7.4.2009, lk 1) muudetud kujul alusel.
(104) Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).
(105) Muudatuse all mõeldakse mis tahes märgatavat muutust määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti c tähenduses.
(106) Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).
1. LISA
Investeerimisabi osakaal osana abikõlblikest kuludest
(1) |
Keskkonnakaitse abimeetmete suhtes kohaldatakse järgmist abi osakaalu: |
|
Väikeettevõtja |
Keskmise suurusega ettevõtja |
Suurettevõtja |
Liidu keskkonnanormatiivide ületamiseks või liidu normatiivide puudumisel keskkonnakaitse taseme parandamiseks (uute sõidukite omandamiseks) ettevõtjatele antav abi |
60 % 70 % ökoinnovatsiooni korral, 100 % pakkumismenetluse korral |
50 % 60 % ökoinnovatsiooni korral, 100 % pakkumismenetluse korral |
40 % 50 % ökoinnovatsiooni korral, 100 % pakkumismenetluse korral |
Keskkonnauuringuteks antav abi |
70 % |
60 % |
50 % |
Abi tulevaste liidu normatiivide ennetähtaegseks kasutuselevõtuks |
|
|
|
rohkem kui 3 aastat |
20 % |
15 % |
10 % |
1–3 aastat enne normatiivi jõustumist |
15 % |
10 % |
5 % |
Abi jäätmekäitlusele |
55 % |
45 % |
35 % |
Abi taastuvenergiale Abi koostootmiskäitistele |
65 %, 100 % pakkumismenetluse korral |
55 %, 100 % pakkumismenetluse korral |
45 %, 100 % pakkumismenetluse korral |
Abi energiatõhususele |
50 %, 100 % pakkumismenetluse korral |
40 %, [100] % pakkumismenetluse korral |
30 %, 100 % pakkumismenetluse korral |
Abi kaugküttele ja -jahutusele tavaenergia abil |
65 %, 100 % pakkumismenetluse korral |
55 %, 100 % pakkumismenetluse korral |
45 % 100 % pakkumismenetluse korral |
Saastatud alade puhastamiseks antav abi |
100 % |
100 % |
100 % |
Ettevõtjate ümberkolimiseks antav abi |
70 % |
60 % |
50 % |
Kaubeldavate lubadena antav abi |
100 % |
100 % |
100 % |
Abi energiataristule Kaugküttetaristu |
100 % |
100 % |
100 % |
Abi süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele |
100 % |
100 % |
100 % |
Käesolevas tabelis mainitud abi osakaalu võib suurendada 5 protsendipunkti aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c hõlmatud piirkondades või 15 protsendipunkti artikli 107 lõike 3 punktiga a hõlmatud piirkondades, abi osakaaluni kuni 100 %. |
2. LISA
Tavapärased riigi sekkumised
(1) |
Komisjon peab tavapärasteks riigiabi sekkumiste näideteks neid, mis on mõeldud keskkonnakaitse taseme parandamiseks või energia siseturu tugevdamiseks. |
(2) |
Eelkõige pakutakse järgmisi juhiseid abikõlblike kulude arvutamiseks vastupidise stsenaariumi alusel: |
Abi kategooria |
Vastupidine stsenaarium/abikõlblikud kulud (1) |
Koostootmisjaamad |
Vastupidine stsenaarium on tavaline elektrijaam või tavaline küttesüsteem, mis on tegeliku energiatootmise seisukohast sama võimsusega. |
Keskkonnauuringud (2) |
Abikõlblikud kulud on uuringute kulud. |
Saastatud alade puhastamine |
Puhastustöö tõttu tekkinud kulud (3), millest lahutatakse maa väärtuse suurenemine (4). |
Kaugkütte- ja -jahutusjaamad |
Investeerimiskulud ühe või mitme sellise tootmisüksuse ehitamiseks, laiendamiseks või taastamiseks, mis moodustab lahutamatu osa tõhusast kaugkütte ja -jahutuse süsteemist. |
Jäätmekäitlus (5) |
Täiendav investeering võrreldes tavapärase tootmise kuludega, mis ei hõlma sama mahuinvesteeringuga jäätmekäitlust. |
Abi liidu standardite ületamise eest |
Täiendavad investeerimiskulud koosnevad investeerimise lisakuludest, mis on vajalikud liidu normatiividega nõutud keskkonnakaitse taseme ületamiseks (6). |
Liidu või riiklike normatiivide puudumine |
Täiendavad investeerimiskulud koosnevad investeerimiskuludest, mis on vajalikud parema keskkonnakaitse saavutamiseks kui see, mida kõnealune ettevõtja või ettevõtjad saavutaksid ilma keskkonnakaitseks antava abita. |
Elektrienergia tootmine taastuvatest energiaallikatest |
Täiendav investeeringukulu võrreldes tavalise elektrijaamaga, mis on tegeliku energiatootmise seisukohast sama võimsusega. |
Taastuvenergiaga kütmine |
Täiendav investeeringukulu võrreldes tavalise küttesüsteemiga, mis on tegeliku energiatootmise seisukohast sama võimsusega. |
Biogaasi tootmine, mis on viidud vastavusse maagaasiga |
Kui abi piirdub biogaasi vastavusseviimisega, seisneb vastupidine stsenaarium selle biogaasi alternatiivses kasutuses (sealhulgas põletamine). |
Transpordis kasutatavad biokütused ja biogaas |
Põhimõtteliselt tuleks valida täiendav investeeringukulu võrreldes tavalise rafineerimistehasega, aga komisjon võib nõustuda muude vastupidiste stsenaariumidega, kui need on nõuetekohaselt põhjendatud. |
Tööstuse kõrvalsaaduste kasutamine |
Kui kõrvalsaadus läheks kõrvaldamisele, kui seda ei taaskasutataks: abikõlblikud kulud on täiendav investeering, mis on vajalik kõrvalsaaduse kasutamiseks (näiteks soojusvaheti heitsoojuse puhul). Kui kõrvalsaadus tuleks kõrvaldada: vastupidine investeering on jäätmete kõrvaldamine. |
Kaubeldavate lubade süsteemi kaudu antav abi |
Proportsionaalsust tuleb tõendada sellega, et eraldatud ei ole liigseid summasid. |
(1) Komisjon võib nõustuda alternatiivsete vastupidiste stsenaariumitega, kui liikmesriik põhjendab neid nõuetekohaselt.
(2) See hõlmab abi energiatõhususe audititele.
(3) Heastatav keskkonnakahju peab hõlmama mullale ning pinna- või põhjaveele tekitatud kahju. Olenemata sellest, kas saastatud ala puhastamise kulusid saab näidata bilansis põhivaradena, võidakse investeeringutena arvesse võtta kõik kulud, mis ettevõtjale saastatud ala puhastamisel on tekkinud.
(4) Puhastamisest tuleneva maa väärtuse tõusu kohta peab hinnangu andma sõltumatu ekspert.
(5) See hõlmab teiste ettevõtjate jäätmete käitlemist ja tegevusi nagu korduskasutamine, ringlussevõtmine ja taaskasutamine.
(6) Liidu normatiivides ettenähtud keskkonnakaitse saavutamiseks vajalike investeeringute kulud ei ole abikõlblikud ja need tuleb maha arvata.
3. LISA
Jaotise 3.7.2 kohane abikõlblike sektorite (1) nimekiri (2)
NACE kood |
Kirjeldus |
510 |
Kivisöe kaevandamine |
729 |
Muude mitteraudmetallide maakide kaevandamine |
811 |
Dekoratiiv- ja ehituskivi, lubjakivi, kipsi, kriidi ja kiltkivi kaevandamine |
891 |
Kemikaalide ja mineraalväetiste toorme kaevandamine |
893 |
Soola kaevandamine |
899 |
Muu mujal liigitamata kaevandamine |
1032 |
Puu- ja köögiviljamahla tootmine |
1039 |
Muu puu- ja köögivilja töötlemine ja säilitamine |
1041 |
Õli ja rasva tootmine |
1062 |
Tärklise ja tärklisetoodete tootmine |
1104 |
Muude destilleerimata kääritatud jookide tootmine |
1106 |
Linnasetootmine |
1310 |
Tekstiilkiudude ettevalmistamine ja ketramine |
1320 |
Riidekudumine |
1394 |
Nööri-, köie- ja võrgulina tootmine |
1395 |
Lausriide ja lausriidest toodete tootmine, v.a rõivad |
1411 |
Nahkrõivaste tootmine |
1610 |
Puidu saagimine ja hööveldamine |
1621 |
Spooni ja puitplaatide tootmine |
1711 |
Paberimassi tootmine |
1712 |
Paberi- ja papitootmine |
1722 |
Paberist kodu- ja hügieenitarvete ning tualettpaberi tootmine |
1920 |
Puhastatud naftatoodete tootmine |
2012 |
Värvainete ja pigmentide tootmine |
2013 |
Muude anorgaaniliste põhikemikaalide tootmine |
2014 |
Muude orgaaniliste põhikemikaalide tootmine |
2015 |
Väetiste ja lämmastikuühendite tootmine |
2016 |
Plasti tootmine algkujul |
2017 |
Sünteeskautšuki (toorkummi) tootmine algkujul |
2060 |
Keemilise kiu tootmine |
2110 |
Põhifarmaatsiatoodete tootmine |
2221 |
Plastplaatide, -lehtede, -torude ja -profiilide tootmine |
2222 |
Plasttaara tootmine |
2311 |
Lehtklaasi tootmine |
2312 |
Lehtklaasi vormimine ja töötlemine |
2313 |
Klaasanumate tootmine |
2314 |
Klaaskiutootmine |
2319 |
Muu klaasi tootmine ja töötlemine, sh tehniline klaas |
2320 |
Tulekindlate toodete tootmine |
2331 |
Keraamiliste kivide ja plaatide tootmine |
2342 |
Keraamiliste sanitaarseadmete tootmine |
2343 |
Keraamiliste isolaatorite ja isolatsioonielementide tootmine |
2349 |
Muu keraamika tootmine |
2399 |
Mujal liigitamata muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine |
2410 |
Raua, terase ja ferrosulamite tootmine |
2420 |
Terastorude, -õõnesprofiilide jms -toruliitmike tootmine |
2431 |
Külmtõmbamine lattideks |
2432 |
Külmvaltsimine kitsasteks ribadeks |
2434 |
Traadi külmtõmbamine |
2441 |
Väärismetallitootmine |
2442 |
Alumiiniumitootmine |
2443 |
Plii-, tsingi- ja tinatootmine |
2444 |
Vasetootmine |
2445 |
Muude mitteraudmetallide tootmine |
2446 |
Tuumkütuse tootmine |
2720 |
Patareide ja akude tootmine |
3299 |
Muu mujal liigitamata tootmine |
2011 |
Tööstusgaaside tootmine |
2332 |
Põletatud savist telliste, kivide ja muude ehitustoodete tootmine |
2351 |
Tsemenditootmine |
2352 |
Lubja- ja kipsitootmine |
2451 /2452 /2453 /2454 |
Malmi-, terase-, kergmetall- ja teiste värviliste metallide valu |
2611 |
Elektronkomponentide tootmine |
2680 |
Magnet- ja optiliste andmekandjate tootmine |
3832 |
Sorteeritud materjali taaskasutusele võtmine |
(1) Kõnealune nimekiri ja selle aluseks olevad kriteeriumid ei kujuta endast komisjoni tulevast seisukohta seoses kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga heitkogustega kauplemise süsteemi raames seoses tööga seda käsitlevate eeskirjade koostamiseks 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikus ega ole sellega seotud.
(2) Komisjon võib 3. lisas esitatud nimekirja läbi vaadata joonealuses märkuses nr 89 esitatud kriteeriumide alusel tingimusel, et komisjonile esitatakse tõendid, et andmed, millele lisa tugineb, on märkimisväärselt muutunud.
4. LISA
Jaotise 3.7.2 kohane kogulisandväärtuse ja elektrimahukuse arvutamine ettevõtja tasandil
(1) |
Jaotise 3.7.2 tähenduses on ettevõtja kogulisandväärtus kogulisandväärtus tegurikuludes, mis saadakse, kui kogulisandväärtuse turuväärtusest lahutatakse mis tahes kaudsed maksud ja liidetakse toetused. Lisandväärtust tegurikuludes on võimalik arvutada käibe põhjal, pluss oma tarbeks toodetud põhivara, pluss muu tegevustulu, pluss või miinus varude muutused, miinus ostetud kaubad ja teenused (1), miinus muud toodetelt makstavad käibega seotud maksud, mis ei kuulu mahaarvamisele, ning tootmisega seotud tollimaksud ja muud maksud. Lisandväärtust tegurikuludes saab arvutada ka tegevuse brutoülejäägi põhiselt, liites tööjõukulud. Lisandväärtusest jäävad välja ettevõtja raamatupidamisaruandes rahalise tulu või kuluna või plaanivälise tulu või kuluna liigitatud tulud ja kulud. Lisandväärtus tegurikuludes arvutatakse brutoväärtusena, sest väärtuse korrektiivid (näiteks kulum) on maha arvamata (2). |
(2) |
Jaotise 3.7.2 kohaldamisel kasutatakse viimase kolme aasta (mille kohta kogulisandväärtuse andmed on olemas) aritmeetilist keskmist (3). |
(3) |
Jaotise 3.7.2 mõistes tähendab ettevõtja elektrimahukus järgmist:
|
(4) |
Ettevõtja elektrikulud määratakse kindlaks järgmiselt:
|
(5) |
Ettevõtja elektritarbimise arvutamiseks kasutatakse võimaluse korral tööstusharu elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusalust. Kui see võimalus puudub, kasutatakse viimase kolme aasta (mille kohta andmed on olemas) aritmeetilist keskmist (4). |
(6) |
Eespool punkti (4)(b) mõistes tähendab eeldatav elektrihind liikmesriigis kehtivat keskmist elektri jaemüügihinda sarnase (viimasel aastal, mille kohta on andmed olemas) elektritarbimise tasemega ettevõtjatele. |
(7) |
Eespool punkti (4)(b) mõistes võib eeldatav elektrihind sisaldada taastuvallikatest toodetava elektri toetuse rahastamise täielikku kulu, mis kantaks soodustuste puudumisel üle ettevõtjale. |
(1) Kahtluse vältimiseks: „kaubad ja teenused” ei hõlma personalikulusid.
(2) Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 58/97 (struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta) õiguslikus raamistikus esitatud kood 12 15 0.
(3) Alla ühe aasta tegutsenud ettevõtjate puhul võib esimesel tegutsemisaastal kasutada projitseeritud andmeid. Liikmesriigid peaksid aga esimese tegutsemisaasta (1. aasta) lõpus teostama järelhindamise, et kontrollida ettevõtja abikõlblikkust ja kulupiire (kogulisandväärtuse osakaaluna), mida selle puhul kohaldatakse jaotise 3.7.2 punkti 189 alusel. Pärast kõnealust järelhindamist peaksid liikmesriigid andma ettevõtjatele vastavalt kas lisahüvitist või antud hüvitise tagasi nõudma. 2. aastal tuleks kasutada 1. aasta andmeid. 3. aastal tuleks kasutada 1. ja 2. aasta andmete aritmeetilist keskmist. Alates 4. aastast tuleks kasutada eelnenud kolme aasta andmete aritmeetilist keskmist.
(4) Vt eelmine joonealune märkus.
5. LISA
3. lisa nimekirja kandmata kaevandamis- ja tootmissektorid, mille ELi-välise kaubavahetuse intensiivsus on vähemalt 4 %
NACE kood |
Kirjeldus |
610 |
Toornafta tootmine |
620 |
Maagaasi tootmine |
710 |
Rauamaagi kaevandamine |
812 |
Kruusa- ja liivakarjääride tegevus; savi ja kaoliini kaevandamine |
1011 |
Liha töötlemine ja säilitamine |
1012 |
Linnuliha töötlemine ja säilitamine |
1013 |
Liha- ja linnulihatoodete tootmine |
1020 |
Kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine |
1031 |
Kartuli töötlemine ja säilitamine |
1042 |
Margariini jms toidurasva tootmine |
1051 |
Piima-, piimatoodete ja juustutootmine |
1061 |
Jahu ja tangainete tootmine |
1072 |
Kuiviku- ja küpsisetootmine; säilitusainetega pagaritoodete tootmine |
1073 |
Makaronide, nuudlite, kuskussi jms makarontoodete tootmine |
1081 |
Suhkrutootmine |
1082 |
Kakao, šokolaadi ja suhkrukondiitritoodete tootmine |
1083 |
Tee ja kohvi töötlemine |
1084 |
Maitseainete ja -kastmete tootmine |
1085 |
Valmistoitude tootmine |
1086 |
Homogeenitud toiduainete ja dieettoitude tootmine |
1089 |
Mujal liigitamata toiduainete tootmine |
1091 |
Valmissööda tootmine loomakasvatusele |
1092 |
Lemmikloomade valmistoidu tootmine |
1101 |
Kange alkoholi destilleerimine, rektifitseerimine ja segamine |
1102 |
Viinamarjaveini tootmine |
1103 |
Siidri ja muu marja- ja puuviljaveini tootmine |
1105 |
Õlletootmine |
1107 |
Alkoholivaba joogi tootmine; mineraalvee ja muu villitud vee tootmine |
1200 |
Tubakatoodete tootmine |
1391 |
Silmkoe- ja heegelkanga (trikookanga) tootmine |
1392 |
Valmis tekstiiltoodete tootmine, v.a rõivad |
1393 |
Vaipade ja vaipkatete tootmine |
1396 |
Tehnilise ja tööstusliku otstarbega tekstiilide tootmine |
1399 |
Mujal liigitamata tekstiilitootmine |
1412 |
Töörõivaste tootmine |
1413 |
Muude pealisrõivaste tootmine |
1414 |
Alusrõivaste tootmine |
1419 |
Muude rõivaste ja rõivalisandite tootmine |
1420 |
Karusnahatoodete tootmine |
1431 |
Suka- ja sokitootmine |
1439 |
Muude silmkoe- ja heegelrõivaste tootmine |
1511 |
Nahatöötlemine ja -parkimine; karusnaha töötlemine ja värvimine |
1512 |
Kohvrite, käekottide jms sadulsepatoodete ja rakmete tootmine |
1520 |
Jalatsitootmine |
1622 |
Kilpparketi tootmine |
1623 |
Ehituspuusepa- ja tisleritoodete tootmine |
1624 |
Puittaara tootmine |
1629 |
Muude puittoodete tootmine; korgist, õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine |
1721 |
Lainepaberi ja -papi ning paber- ja papptaara tootmine |
1723 |
Paberist kirjatarvete tootmine |
1724 |
Tapeeditootmine |
1729 |
Muude paber- ja papptoodete tootmine |
1813 |
Trükieelne tegevus |
1910 |
Koksitootmine |
2020 |
Taimekaitsevahendite ja muude agrokeemiatoodete tootmine |
2030 |
Värvide, lakkide ja muude viimistlusvahendite ning trükivärvide ja mastiksite tootmine |
2041 |
Seebi, pesemis-, puhastus- ja poleervahendite tootmine |
2042 |
Parfüümide ja tualetitarvete tootmine |
2051 |
Lõhkeaine tootmine |
2052 |
Liimitootmine |
2053 |
Eeterlike õlide tootmine |
2059 |
Mujal liigitamata keemiatoodete tootmine |
2120 |
Ravimpreparaatide tootmine |
2211 |
Kummirehvide ja sisekummide tootmine; kummirehvide protekteerimine ja taastamine |
2219 |
Muude kummitoodete tootmine |
2223 |
Plastist ehitustoodete tootmine |
2229 |
Muude plasttoodete tootmine |
2341 |
Kodu- ja ehiskeraamika tootmine |
2344 |
Muu tehnilise keraamika tootmine |
2362 |
Kipsist ehitustoodete tootmine |
2365 |
Kiudtsemendi tootmine |
2369 |
Muude betoon-, kips- ja tsementtoodete tootmine |
2370 |
Kivilõikamine, -vormimine ja -viimistlus |
2391 |
Abrasiivtoodete tootmine |
2433 |
Külmvormimine ja -painutamine |
2511 |
Metallkonstruktsioonide ja nende osade tootmine |
2512 |
Metalluste ja -akende tootmine |
2521 |
Keskkütteradiaatorite ja -kuumaveekatelde tootmine |
2529 |
Muude metallpaakide, -reservuaaride ja -mahutite tootmine |
2530 |
Aurukatelde tootmine, v.a keskkütte-kuumaveekatlad |
2540 |
Relva- ja laskemoonatootmine |
2571 |
Lõike- ja söögiriistade tootmine |
2572 |
Lukkude ja hingede tootmine |
2573 |
Tööriistade tootmine |
2591 |
Terasvaatide jms mahutite tootmine |
2592 |
Kergmetalltaara tootmine |
2593 |
Traaditoodete, kettide ja vedrude tootmine |
2594 |
Kinnituselementide ja keermestatud toodete tootmine |
2599 |
Mujal liigitamata metalltoodete tootmine |
2612 |
Trükkplaatide tootmine |
2620 |
Arvutite ja arvuti välisseadmete tootmine |
2630 |
Sideseadmete tootmine |
2640 |
Tarbeelektroonika tootmine |
2651 |
Mõõte-, katse- ja navigatsiooniseadmete tootmine |
2652 |
Ajanäitajate tootmine |
2660 |
Kiiritus-, elektromeditsiini- ja elektroteraapiaseadmete tootmine |
2670 |
Optikainstrumentide ja -seadmete tootmine |
2680 |
Magnet- ja optiliste andmekandjate tootmine |
2711 |
Elektrimootorite, -generaatorite ja trafode tootmine |
2712 |
Elektrijaotusseadmete ja juhtaparatuuri tootmine |
2731 |
Kiudoptilise kaabli tootmine |
2732 |
Muu elektroonika- ja elektrijuhtmete või -kaabli tootmine |
2733 |
Juhtmestiku tarvikute tootmine |
2740 |
Elektriliste valgustusseadmete tootmine |
2751 |
Elektriliste kodumasinate tootmine |
2752 |
Mitteelektriliste kodumasinate tootmine |
2790 |
Muude elektriseadmete tootmine |
2811 |
Mootorite ja turbiinide tootmine, v.a õhusõidukite, mootorsõidukite ja mootorrataste mootorid |
2812 |
Hüdrauliliste ja pneumaatiliste jõuseadmete tootmine |
2813 |
Muude pumpade ja kompressorite tootmine |
2814 |
Muude kraanide ja ventiilide tootmine |
2815 |
Laagrite, ajamite, hammasülekannete ja ülekandeelementide tootmine |
2821 |
Ahjude, tööstusahjude ja ahjupõletite tootmine |
2822 |
Tõste- ja teisaldusseadmete tootmine |
2823 |
Kontorimasinate ja -seadmete tootmine, v.a arvutid ja arvuti välisseadmed |
2824 |
Ajamiga käsi-tööriistade tootmine |
2825 |
Tööstuslike külmutus- ja ventilatsiooniseadmete tootmine |
2829 |
Mujal liigitamata üldmasinate ja mehhanismide tootmine |
2830 |
Põllu- ja metsamajandusmasinate tootmine |
2841 |
Metallistantside tootmine |
2849 |
Muude tööpinkide tootmine |
2891 |
Metallurgiamasinate tootmine |
2892 |
Kaevandus-, karjääri- ja ehitusmasinate tootmine |
2893 |
Toiduaine-, joogi- ja tubakatööstusmasinate tootmine |
2894 |
Tekstiili-, rõiva- ja nahatööstusmasinate tootmine |
2895 |
Paberi- ja papitööstusmasinate tootmine |
2896 |
Plasti- ja kummitööstusmasinate tootmine |
2899 |
Mujal liigitamata erimasinate tootmine |
2910 |
Mootorsõidukite tootmine |
2920 |
Mootorsõidukikerede tootmine; haagiste ja poolhaagiste tootmine |
2931 |
Mootorsõidukite elektri- ja elektroonikaseadmete tootmine |
2932 |
Mootorsõidukite muude osade ja lisaseadmete tootmine |
3011 |
Laevade ja ujuvkonstruktsioonide ehitus |
3012 |
Lõbusõidu- ja sportpaatide ehitus |
3020 |
Raudteevedurite ja -veeremi tootmine |
3030 |
Õhu- ja kosmosesõidukite jms tootmine |
3040 |
Militaarveokite tootmine |
3091 |
Mootorrataste tootmine |
3092 |
Jalgrataste ja invasõidukite tootmine |
3099 |
Muude mujal liigitamata transpordivahendite tootmine |
3101 |
Kontori- ja kauplusemööbli tootmine |
3102 |
Köögimööbli tootmine |
3103 |
Madratsitootmine |
3109 |
Muu mööbli tootmine |
3211 |
Müntide vermimine |
3212 |
Väärisesemete jms toodete tootmine |
3213 |
Juveeltoodete imitatsioonide jms tootmine |
3220 |
Muusikariistade tootmine |
3230 |
Sporditarvete tootmine |
3240 |
Mängude ja mänguasjade tootmine |
3250 |
Meditsiini- ja hambaraviinstrumentide ning materjalide tootmine |
3291 |
Harja-, pintsli- ja luuatootmine |
IV Teave
TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
Euroopa Parlament
28.6.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 200/56 |
EUROOPA PARLAMENDI JUHATUSE OTSUS,
16. juuni 2014,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmeid
(2014/C 200/02)
EUROOPA PARLAMENDI JUHATUS,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 223 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärust (1),
võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra artikleid 8 ja 23
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kooskõlas Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete (2) (edaspidi „rakendusmeetmed”) artikli 69 lõikega 2 tuleb parlamendiliikme assisteerimise katmisele kuuluvate kulude igakuist maksimumsummat indekseerida vastavalt Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude kohandamisele. |
(2) |
1. mail 2014 jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 423/2014 (3) kohaselt kohandatakse Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate töötasusid ja pensione 2011. aasta puhul 0 % ja 2012. aasta puhul 0,8 %. Lisaks otsustati Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja muude liidu teenistujate teenistustingimuste reformi käsitleva poliitilise kokkuleppe raames 2013. ja 2014. aasta töötasud ja pensionid külmutada, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Rakendusmeetmete artikli 33 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. |
Alates 1. juulist 2012 on igakuine maksimumsumma, mille ulatuses kaetakse kõigi artiklis 34 osutatud kaastöötajatega seotud kulud, 21 379 eurot.”. |
Artikkel 2
1. Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2012.
(1) Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta otsus 2005/684/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus (ELT L 262, 7.10.2005, lk 1).
(2) Euroopa Parlamendi juhatuse 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta (ELT C 159, 13.7.2009, lk 1).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 423/2014, millega kohandatakse alates 1. juulist 2012 Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente (ELT L 129, 30.4.2014, lk 12).
Euroopa Komisjon
28.6.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 200/58 |
Euro vahetuskurss (1)
27. juuni 2014
(2014/C 200/03)
1 euro =
|
Valuuta |
Kurss |
USD |
USA dollar |
1,3620 |
JPY |
Jaapani jeen |
138,09 |
DKK |
Taani kroon |
7,4571 |
GBP |
Inglise nael |
0,79965 |
SEK |
Rootsi kroon |
9,1962 |
CHF |
Šveitsi frank |
1,2162 |
ISK |
Islandi kroon |
|
NOK |
Norra kroon |
8,3680 |
BGN |
Bulgaaria leev |
1,9558 |
CZK |
Tšehhi kroon |
27,459 |
HUF |
Ungari forint |
308,59 |
LTL |
Leedu litt |
3,4528 |
PLN |
Poola zlott |
4,1522 |
RON |
Rumeenia leu |
4,3882 |
TRY |
Türgi liir |
2,8944 |
AUD |
Austraalia dollar |
1,4460 |
CAD |
Kanada dollar |
1,4556 |
HKD |
Hongkongi dollar |
10,5573 |
NZD |
Uus-Meremaa dollar |
1,5542 |
SGD |
Singapuri dollar |
1,7015 |
KRW |
Korea vonn |
1 380,96 |
ZAR |
Lõuna-Aafrika rand |
14,4394 |
CNY |
Hiina jüaan |
8,4689 |
HRK |
Horvaatia kuna |
7,5730 |
IDR |
Indoneesia ruupia |
16 368,96 |
MYR |
Malaisia ringit |
4,3754 |
PHP |
Filipiini peeso |
59,660 |
RUB |
Vene rubla |
45,8969 |
THB |
Tai baat |
44,221 |
BRL |
Brasiilia reaal |
2,9905 |
MXN |
Mehhiko peeso |
17,7087 |
INR |
India ruupia |
81,8630 |
(1) Allikas: EKP avaldatud viitekurss.
TEAVE LIIKMESRIIKIDELT
28.6.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 200/59 |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (ELT C 247, 13.10.2006, lk 1; ELT C 153, 6.7.2007, lk 5; ELT C 192, 18.8.2007, lk 11; ELT C 271, 14.11.2007, lk 14; ELT C 57, 1.3.2008, lk 31; ELT C 134, 31.5.2008, lk 14; ELT C 207, 14.8.2008, lk 12; ELT C 331, 21.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 5; ELT C 64, 19.3.2009, lk 15; ELT C 198, 22.8.2009, lk 9; ELT C 239, 6.10.2009, lk 2; ELT C 298, 8.12.2009, lk 15; ELT C 308, 18.12.2009, lk 20; ELT C 35, 12.2.2010, lk 5; ELT C 82, 30.3.2010, lk 26; ELT C 103, 22.4.2010, lk 8; ELT C 108, 7.4.2011, lk 6; ELT C 157, 27.5.2011, lk 5; ELT C 201, 8.7.2011, lk 1; ELT C 216, 22.7.2011, lk 26; ELT C 283, 27.9.2011, lk 7; ELT C 199, 7.7.2012, lk 5; ELT C 214, 20.7.2012, lk 7; ELT C 298, 4.10.2012, lk 4; ELT C 51, 22.2.2013, lk 6; ELT C 75, 14.3.2013, lk 8; ELT C 77, 15.3.2014, lk 4; ELT C 118, 17.4.2014, lk 9) artikli 2 lõikes 15 osutatud elamislubade ajakohastatud loetelu
(2014/C 200/04)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (1) artikli 2 lõikes 15 osutatud elamislubade loetelu avaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34.
Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on kättesaadav ka kord kuus ajakohastatav versioon siseasjade peadirektoraadi veebisaidil.
SOOME
ELTs C 247, 13.10.2006, avaldatud loetelu muutmine
1. Ühtse elamisloavormi kohaselt väljastatud elamisload
Välja antud enne 1. maid 2004:
— |
Pysyvä oleskelulupa (kleebisena väljastatav alaline elamisluba) |
Välja antud ajavahemikul 1.5.2004–31.12.2011:
elamisload on kas alalised või tähtajalised. Tähtajalisi elamislubasid väljastatakse ajutiseks (ajutine elamisluba) või pidevaks (pidev elamisluba) elamiseks riigis.
— |
Pysyvä oleskelulupa Alaline elamisluba väljastatakse kleebisena, millele on kantud täht „P”. |
— |
Jatkuva oleskelulupa Pidev elamisluba väljastatakse kleebisena, millele on kantud täht „A”. |
— |
Tilapäinen oleskelulupa Ajutine elamisluba väljastatakse kleebisena, millele on kantud täht „B”. |
Välja antud ajavahemikul 1.5.2007–31.12.2011:
— |
pikaajalise elaniku EÜ elamisluba kolmanda riigi kodanikule Elamisluba, millele on kantud tähed „P-EY”. |
Välja antud alates 1. jaanuarist 2012:
elamisload on kas alalised või tähtajalised. Tähtajalisi elamislubasid väljastatakse ajutiseks (ajutine elamisluba) või pidevaks (pidev elamisluba) elamiseks riigis.
— |
Pysyvä oleskelulupa Alaline elamisluba väljastatakse kaardina, millele on kantud täht „P”. |
— |
Jatkuva oleskelulupa Pidev elamisluba väljastatakse kaardina, millele on kantud täht „A”. |
— |
Tilapäinen oleskelulupa Ajutine elamisluba väljastatakse kaardina, millele on kantud täht „B”. |
— |
ELi sinine kaart Elamisluba märkega „EU:n Sininen kortti” |
— |
Pikaajalise elaniku EÜ elamisluba kolmanda riigi kodanikule Elamisluba väljastatakse kaardina, millele on kantud tähed „P-EY” (väljastatud kuni 30. septembrini 2013) |
Välja antud alates 1. oktoobrist 2013:
pikaajalise elaniku ELi elamisluba kolmanda riigi kodanikule.
Elamisluba väljastatakse kaardina, millele on kantud tähed „P-EU”
2. Kõik muud dokumendid, mis väljastatakse kolmandate riikide kodanikele ja mis on elamisloaga samaväärsed
— |
Erityinen henkilökortti A, B, C ja D diplomaatti- ja konsuliedustuston sekä kansainvälisen järjestön Suomessa olevan toimielimen henkilökuntaan kuuluvalle ja hänen perheenjäsenelleen (Välisministeeriumi väljastatav spetsiaalne isikutunnistus diplomaatilistele, tehnilistele ja haldustöötajatele ja teenindavale personalile ning nende perekonnaliikmetele, samuti isikutele, kes on töötajate erateenistuses, ja isikutele, kes teevad välisesinduses ehitus-, remondi- või hooldustöid. Kaardile on kantud „This card authorizes residence in Finland” („See kaart annab loa elada Soomes”).) |
— |
Oleskelulupa diplomaattileimaus, oleskelulupa virkaleimaus tai oleskelulupa ilman erityismerkintää (Kleebisena väljastatav elamisluba, mille väljastab välisministeerium eespool loetletud isikutele ja millele on märgitud „diplomaattileimaus” (diplomaatiline) või „virkaleimaus” (teenistus) või millel puudub märge staatuse kohta.) |
Välja antud ajavahemikul 1.5.2004–29.4.2007:
— |
Pysyvä oleskelulupa (Alaline elamisluba, mis väljastatakse kaardina ELi ja EMP liikmesriigi kodaniku perekonnaliikmele, kes on kolmanda riigi kodanik) |
Välja antud alates 30. aprillist 2007:
— |
Oleskelukortti Elamisloa kaart, mis väljastatakse ELi või EMP liikmesriigi kodaniku perekonnaliikmele, kes on kolmanda riigi kodanik. Alaline elamisõigus („PYSYVÄ/ALALINE”) või tähtajaline elamisõigus (märgitakse kehtivusaeg) |
ITAALIA
ELTs C 216, 22.7.2011, avaldatud loetelu muutmine
1.a. |
Määrusega (EÜ) nr 1030/2002 (muudetud) sätestatud ühtse vormi kohased elamisload, mille kehtivusaeg on kolm kuud kuni maksimaalselt viis aastat ja mis antakse välja järgmistel põhjustel:
|
1.b. |
Määrusega (EÜ) nr 1030/2002 (muudetud) sätestatud ühtse vormi kohased alalised elamisload:
|
2. Paberkandjal välja antavad elamisload
2.a. |
Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele uues vormis paberkandjal välja antud elamisload, mis kehtivad maksimaalselt kolm kuud ja mis antakse välja järgmistel põhjustel:
15. oktoobril 2013 kiitis Itaalia heaks uue paberkandjal välja antava elamisloa, et asendada kasutusel olev elamisluba. |
2.b. |
Varasem paberkandjal välja antud elamisluba kuulub käesolevasse lisasse üksnes järgmistel juhtudel:
|
(1) ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.
28.6.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 200/62 |
Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4
Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel
(EMPs kohaldatav tekst)
(2014/C 200/05)
Liikmesriik |
Ühendkuningriik |
||||||
Lennuliin |
Dundee – Heathrow Dundee – Gatwick Dundee – Luton Dundee – London City Dundee – Southend |
||||||
Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev |
1. aprill 2014 |
||||||
Tühistamise kuupäev |
9. juuni 2014 |
||||||
Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente |
Lisateave:
|
28.6.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 200/63 |
Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta
(2014/C 200/06)
Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:
Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg |
27.3.2014 kell 24.00 |
Kestus |
28.3.2014–31.12.2014 |
Liikmesriik |
Kreeka |
Kalavaru või kalavarude rühm |
BFT/AE45WM |
Liik |
Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
Piirkond |
Atlandi ookean, ida pool 45° läänepikkust, ja Vahemeri |
Kalalaevade tüüp/tüübid |
— |
Viitenumber |
07/TQ43 |
(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
V Teated
KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED
Euroopa Komisjon
28.6.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 200/64 |
Eelteatis koondumise kohta
(Juhtum nr M.7255 – BSPIH/KFG/Flint)
Võimalik lihtsustatud korras menetlemine
(EMPs kohaldatav tekst)
(2014/C 200/07)
1. |
19. juunil 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt ettevõtja Broad Street Principal Investments Holdings, LP („BSPIH”, Ameerika Ühendriigid), kelle üle on valitsev mõju rühmal The Goldman Sachs Group, Inc. („Goldman Sachs”, Ameerika Ühendriigid), ja investeerimisfirma KFG Investment, LLC („KFG”, Ameerika Ühendriigid), kelle üle on valitsev mõju ettevõtjal Koch Industries, Inc. („Koch Industries”, Ameerika Ühendriigid), omandavad ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli kogu rühma Flint Group GmbH („Flint”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
2. |
Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist: — Goldman Sachs: ülemaailmne investeerimispangandus, väärtpaberite ja investeeringute haldamine; — Koch Industries: töötlev tööstus, kaubandus ja teenused mitmes tootmisharus nagu kütuste, naftakeemiasaaduste ja asfaldi tootmine, torujuhtmete käitamine ning kauplemine nafta ja muu toormega, paberimassi, paberi- ja pakkematerjalide tootmine, ehitusmaterjalide ja kemikaalide, keemiliste pooltoodete, polümeeride ja kiu ning väetiste tootmine, tootmisprotsesside juhtimise ja saastekontrolli seadmete ja tehnoloogia valmistamine ning loomakasvatus; — Flint: ülemaailmne trükivärvide ja muude trükkimistarvikute tootja ja tarnija. |
3. |
Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt. |
4. |
Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta. Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7255 – BSPIH/KFG/Flint):
|
(1) ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („Ühinemismäärus”).
(2) ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.