ISSN 1725-5171 doi:10.3000/17255171.C_2011.167.est |
||
Euroopa Liidu Teataja |
C 167 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Teave ja teatised |
54. köide |
Teatis nr |
Sisukord |
Lehekülg |
|
IV Teave |
|
|
TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
|
|
Euroopa Parlament |
|
2011/C 167/01 |
Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – Eelarveaasta 2010 |
|
ET |
|
IV Teave
TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
Euroopa Parlament
7.6.2011 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 167/1 |
EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE ARUANNE
I JAGU: EUROOPA PARLAMENT
EELARVEAASTA 2010
2011/C 167/01
SISUKORD
SISSEJUHATUS
I. |
FINANTSJUHTIMISE ÜLDINE ÜLEVAADE |
A. |
Tulud |
B. |
Esialgne eelarve ja paranduseelarved |
C. |
Kulukohustused ja maksed |
D. |
Ülekandmised 2010. aastast 2011. aastasse |
E. |
Ülekandmised 2009. aastast 2010. aastasse |
F. |
Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust |
G. |
Tühistamised |
H. |
Ümberpaigutamised |
H.1. |
Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest |
H.2. |
Ümberpaigutamised muudest allikatest |
II. |
FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES |
I. |
Peatükk | „Institutsiooni liikmed”
J. |
Peatükk | „Ametnikud ja ajutised töötajad”
K. |
Peatükk | „Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused”
L. |
Peatükk | „Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud”
M. |
Peatükk | „Hooned ja nendega seotud kulud”
N. |
Peatükk | „Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel”
O. |
Peatükk | „Jooksvad halduskulud”
P. |
Peatükk | „Koosolekud ja konverentsid”
Q. |
Peatükk | „Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine”
R. |
Peatükk | „Teatavate institutsioonide ja organite kulud”
S. |
Peatükk | „Parlamendiliikmete assistentide kulud”
T. |
Jaotis 10 „Muud kulud” |
III. |
2010. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED |
A. |
seadusandliku rolli suurenemine seoses lissaboni lepinguga |
A.1. |
ELi sisepoliitika |
A.2. |
ELi välispoliitika |
B. |
parlamendiliikmetele osutatavate teenuste parandamine |
B.1. |
Õigusalane tugi |
B.2. |
Parlamendiliikmete põhimäärus ja assistentide põhimäärus |
B.3. |
Parlamendiliikmete võrdne juurdepääs tõlkele |
B.4. |
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia |
C. |
Teabevahetuspoliitika |
D. |
Kinnisvarapoliitika |
E. |
Keskkonnapoliitika |
F. |
Sekretariaadi ajakohastamine ja ümberkorraldamine |
LISAD
LISA 1 – |
C ümberpaigutamiste kokkuvõte |
LISA 2 – |
P ümberpaigutamiste kokkuvõte |
LISA 3 – |
2010. aasta assigneeringute kasutamine |
SISSEJUHATUS
1. |
Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve haldamist ja finantsjuhtimist 2010. aastal. Aruandes tuuakse välja rahaliste vahendite kasutamine ja sündmused, millel oli asjaomase aasta jooksul tegevusele oluline mõju (I ja II osas) ning antakse ülevaade 2010. aastaks seatud eesmärkide saavutamisest (III osas). |
2. |
Aruanne on koostatud kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (edaspidi „finantsmäärus”)) artikliga 122, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (2) (edaspidi „rakenduseeskirjad”)) artikliga 185 ja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja (3) artikli 13 lõikega 2. Analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamise aastaaruandele. |
I. FINANTSJUHTIMISE ÜLDINE ÜLEVAADE
3. |
Euroopa Parlamendi lõplikud assigneeringud olid kokku 1 616 760 399 eurot, mis moodustas 19,99 % ELi halduskulude kogusummast, s.t finantsraamistiku (4) rubriigist 5. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2010. aastal. Tabel 1 Assigneeringute kasutamine 2010. aastal
|
A. Tulud
4. |
Raamatupidamise aastaaruandesse 31. detsembri 2010. aasta seisuga kantud tulud olid kokku 243 094 204 eurot ja sisaldasid 110 298 523 euro ulatuses sihtotstarbelisi tulusid. |
B. Esialgne eelarve ja paranduseelarved
5. |
Heakskiidetud assigneeringute kogumaht Euroopa Parlamendi 2010. aasta esialgses eelarves oli 1 607 363 235 eurot, mis tähendab 2009. aasta eelarvega (1 529 970 930 eurot) võrreldes 5 % suurust kasvu. |
6. |
19. mail 2010 võeti vastu 9 397 164 euro suurune paranduseelarve nr 1/2010, et rahastada Lissaboni lepingu (millega muudeti Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut) jõustumisest otseselt tulenevaid täiendavaid kulutusi. Paranduseelarvega suurendati töötajate arvu 150 inimese võrra. Fraktsioonide assisteerimise tugevdamiseks loodi kokku 75 ajutist ametikohta, parlamendikomisjonide sekretariaatidele loodi 70 ametikohta ja riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadile eraldati 5 ametikohta. Eelkõige suurendati assigneeringuid kahes eelarvepunktis: punktis „Töötasu ja hüvitised” ning punktis /01 „Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid”. Suurendati parlamendiliikmetele antava isikliku toetuse assigneeringuid – igakuiseid sekretariaaditoetusi suurendati alates 1. maist 2010 parlamendiliikme kohta 1 500 euro võrra. |
C. Kulukohustused ja maksed
7. |
Kulukohustuste kogumaht oli 1 552 290 272 eurot, moodustades 96 % lõplikest assigneeringutest (2009. aastal 93 %). Maksete kogumaht oli 1 321 261 642 eurot, moodustades 85 % võetud kulukohustustest (2009. aastal 87 %). |
D. Ülekandmised 2010. aastast 2011. aastasse
8. |
2011. aastasse automaatsete ülekandmiste kogumaht oli 231 028 630 eurot, mis moodustas 15 % kulukohustustega seotud assigneeringute kogusummast (2009. aastal 13 %). Aasta lõpus 2011. aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringute (mitteautomaatsed ülekandmised) kogumaht oli 9 240 000 eurot, moodustades lõplikest assigneeringutest 0,6 % (2009. aastal 0,7 %) ja nende otstarve on esitatud tabelis 2. Tabel 2 2011. aastasse mitteautomaatsete ülekandmiste eesmärk
|
E. Ülekandmised 2009. aastast 2010. aastasse
9. |
2010. aastasse automaatsete ülekandmiste kogumaht oli 180 265 823 eurot. Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 156 561 474 euro ulatuses (87 %; 2009. aastal 92 %). Tühistatud summa oli seega 23 704 349 eurot. Tühistamised puudutasid peamiselt artiklit tabelis 3. „Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad”, artiklit „Hooned”, artiklit „Hoonetega seotud kulud” ning artiklit „Kirjastamine ja levitamine”. Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatudTabel 3 2009. aastast 2010. aastasse automaatsete ülekandmiste tühistamiste peamised põhjused
|
10. |
Artikli 9 lõike 2a kohaselt tehtud mitteautomaatsed ülekandmised 2010. aastasse olid kokku 10 100 000 eurot ning puudutasid punkti „Kinnisvara soetamine” (9 100 000 eurot) ja punkti „Muud hoonetega seotud kulud” (1 000 000 eurot). |
11. |
Kõik ülekantud assigneeringud seoti kulukohustustega enne 31. märtsi 2010, nagu on finantsmääruses nõutud. Nende eesmärk oli osta Euroopa Maja jaoks Millenárise hoone Budapestis ning katta ostuga seotud lisatasud. Mis puudutab kulukohustustele vastavaid makseid, mis tuli teostada enne 31. detsembrit 2010, siis need maksti 92% ulatuses eelarvepunktist . Sellise rakendusmäära peamine põhjus on see, et lõplik ostuhind osutus ettenähtust soodsamaks. Eelarvepunkti rakendusmäär oli 0 %, sest mingisuguseid lisatasusid kokkuvõttes ei olnud. |
F. Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust
12. |
Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2010. aastal oli kokku 110 298 523 eurot (2009. aastal 27 576 932 eurot). Kulukohustustega sidumise määr oli 13 % (2009. aastal 44 %). Maksete kogumaht oli 10 247 794 eurot, moodustades 74 % võetud kulukohustustest (2009. aastal 74 %). Aastasse 2011 üle kantud saldo oli 110 017 852 eurot (2009. aastal 20 637 870 eurot). Sihtotstarbelistest tuludest pärit assigneeringute analüüs on esitatud alloleval joonisel. Joonis 1 Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 2010. aastal peatükkide kaupa
|
13. |
Enamik peatüki assigneeringutest aastal 2010 on pärit Belgia riigi tehtud maksest. 27. jaanuaril 2010 maksis Belgia riik hoonete D4 ja D5 krundi kulude katmise ning Brüsseli Luxembourgi jaamahoone katuse arenduskuludega seoses tagasi 85 987 000 euro suuruse summa. Vastavalt finantsmäärusele kanti asjaomane summa eelarvesse sihtotstarbeliste tuludena ja seda saab kasutada üksnes kinnisvaraprojektide rahastamiseks (sihtotstarbelisuse põhimõte). Asjaomast summat oleks võinud kasutada aastal 2010, kuid selle võis vajaduse korral ka järgnevatesse aastatesse üle kanda. Seda saab eelkõige kasutada parlamendiliikmete logistika- ja töötingimuste parandamiseks, nähes assistentide jaoks ette ka teise bürooruumi. Osa summast võib vajaduse korral kasutada ka praegu ikka veel renditavate hoonete ostmiseks. |
14. |
2010. aastasse üle kantud sihtotstarbelised tulud olid kokku 20 637 870 eurot (2009. aastal 36 808 922 eurot). Võetud kulukohustuste kogumaht oli 15 646 888 eurot (2009. aastal 36 024 461 eurot). Maksete kogumaht moodustas 2010. aastal võetud kulukohustustest 65 % (2009. aastal 94 %). |
G. Tühistamised
15. |
Assigneeringud summas 55 230 127 eurot (2009. aastal 102 241 198 eurot), mis moodustas lõplikest assigneeringutest 3,4 % (2009. aastal 7 %), tühistati. Tühistamiste peamised põhjused on esitatud allolevas tabelis: Tabel 4 Kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused 2010. aastal
|
H. Ümberpaigutamised
16. |
Eelarveaasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 24 ja 43 alusel (7) heaks 13 C ümberpaigutamist. Need hõlmasid kokku 84 274 488 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,2 % (2009. aastal 18 ümberpaigutamist, mis moodustasid lõplikest assigneeringutest 4 %). President kiitis finantsmääruse artikli 22 lõike 1 alusel (8) heaks 6 P ümberpaigutamist kogusummas 4 009 571 eurot, mis moodustas 0,2 % lõplikest assigneeringutest (2009. aastal 9 ümberpaigutamist, mis moodustasid 2 % lõplikest assigneeringutest). Allpool esitatud tabelites on toodud ümberpaigutamiste jaotus õigusliku aluse ja eesmärgi järgi. |
17. |
Kokkuvõttes tehti 2010. aastal 19 C ja P ümberpaigutamist kogusummas 88 284 059 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,5 % (2009. aastal 27 ümberpaigutamist kogusummas 100 518 607 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 7 %). Tabel 5 Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi
Tabel 6 C ümberpaigutamiste analüüs sihtridade kaupa
Tabel 7 C ümberpaigutamiste analüüs kulukategooria ja eesmärgi kaupa
|
H.1. Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest
18. |
Selles osas käsitletakse peatüki 10 0 „Määratlemata otstarbega assigneeringud”, peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv”, peatüki 10 3 „Laienemisreserv”, peatüki 10 5 „Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks” ja peatüki 10 6 „Uute prioriteetsete eesmärkide reserv” assigneeringute kasutamist. Neile jaotises 10 „Muud kulud” sisalduvatele peatükkidele viidatakse edaspidi kui „määratlemata otstarbega assigneeringutele”. Jaotis 10 „Muud kulud” oli 2010. aastal peamine ümberpaigutatud assigneeringute allikas (50 % ehk 42 241 800 eurot). |
19. |
Sellest summast paigutati ümber kokku 14 089 600 eurot kinnisvarapoliitika jaoks, kokku 13 000 000 eurot IT jaoks, kokku 10 550 000 eurot töötajate jaoks ja 4 602 200 eurot muudel eesmärkidel. Allolevas tabelis on esitatud teave määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärgi kohta. Tabel 8 Määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärk
|
H.2. Ümberpaigutamised muudest allikatest
20. |
Selles osas käsitletakse muudest allikatest kui jaotisest 10 „Muud kulud” pärinevaid ümberpaigutamisi. Muudest jaotistest paigutati ümber 42 032 688 eurot. Need ümberpaigutamised olid peamiselt seotud kinnisvarapoliitikaga (41 %), millele järgnesid töötajate (30 %) ja ITga (28 %) seotud ümberpaigutamised. Nende ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 9. |
21. |
P ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 10. Tabel 9 Muudest allikatest kui määratlemata otstarbega assigneeringutest pärinevate C ümberpaigutamiste eesmärk
Tabel 10 P ümberpaigutamiste eesmärk
|
II. FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES
22. |
Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutusi assigneeringute kasutamises eelnenud eelarveaastaga võrreldes. Analüüsides Euroopa Parlamendi 2010. aasta finantsjuhtimist eelnenud eelarveaastaga võrreldes, tuleks arvesse võtta järgmisi asjaolusid.
|
23. |
Eespool nimetatud põhjustel oli 2010. aasta eelarve assigneeringutele 2009. aastaga võrreldes suur mõju. |
24. |
Neli peatükki moodustasid kulukohustuste kogumahust 70 %. Need olid: peatükk „Institutsiooni liikmed”, peatükk „Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk „Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk „Parlamendiliikmete assistentide kulud”. Allpool toodud tabelis esitatakse 2010. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute jaotus peatükkide lõikes 2009. aastaga võrreldes. Allpool toodud joonistel esitatakse muutused graafiliselt.Tabel 11 Kulukohustustega seotud assigneeringud 2010. aastal 2009. aastaga võrreldes
Joonis 2 2010. aasta kulutuste jaotus peatükkide lõikes
Joonis 3 Kulukohustustega seotud assigneeringute muutumine 2009. ja 2010. aasta võrdluses peatükkide lõikes
|
I. Peatükk „Institutsiooni liikmed”
25. |
See peatükk hõlmas 2010. aasta kogukulust 13 % ja see suurenes 2009. aastaga võrreldes 24 %. Suurenemine tulenes punkti „Palgad” 121 % protsendilisest ja punkti „Tavalised reisikulud” 16 % protsendilisest suurenemisest. Samas vähenes punkt „Üldkulude hüvitis” 13 % ja punkt „Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem” 99 %. |
26. |
Sellise arengu põhjus oli parlamendiliikmete uue põhimääruse jõustumine 2009. aastal. 2010. oli esimene aasta, mil parlamendiliikmete põhimäärust rakendati täielikult. Esimesed eelarvestused 2010. aasta eelarve jaoks tehti 2009. aasta alguses, st enne parlamendiliikmete põhimääruse jõustumist. Isegi 2009. aasta lõpus, pärast parlamendiliikmete põhimääruse rakendamise esimesi kuid ei olnud rahalisi vajadusi veel võimalik täieliku kindlusega hinnata, sest 2009 oli ebatavaline aasta, mil üle 50 % parlamendiliikmetest valiti esimest korda, mil eeskirjad olid uued nii parlamendiliikmete kui ka administratsiooni jaoks ja mil valitsesid valimistejärgsed eripärad. |
27. |
Punkti „Palgad” kulukohustused olid 67 712 999 eurot (33 % peatüki kulukohustustest) ja punkti „Tavalised reisikulud” kulukohustused olid 75 133 000 eurot, mis moodustas 36 % peatüki kulukohustustest. Viimasest kaetakse reisi- ja elamiskulud seoses töökohta ja sealt tagasi sõitmise ning muude ametireisidega. |
28. |
2010. aastal tegid parlamendiliikmed kokku 17 058 sõitu Strasbourgi ja Brüsselisse, et osaleda osaistungjärkudel, 30 216 sõitu Brüsselisse, et osaleda komisjonide koosolekutel, ja 2 536 sõitu Brüsselisse, et osaleda fraktsioonide koosolekutel (9). Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljapoole tehti sõite järgmiselt: 866 sõitu komisjonide koosolekutele, 1 399 sõitu fraktsioonide koosolekutele ja 1 842 sõitu parlamendi delegatsioonide koosolekutele. |
29. |
Punkti „Üldkulude hüvitis” kulukohustused olid kokku 36 966 241 eurot (18 % peatüki kulukohustustest). Summat kasutati parlamendiliikmete tööülesannetest tulenevate kulude katmiseks. Igakuine hüvitis on 4 223 eurot. |
J. Peatükk „Ametnikud ja ajutised töötajad”
30. |
See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 34 % ja moodustas seega kogukulust suurima osa. Eelnenud aastaga võrreldes suurenesid kulud 6 % ja seda artikli suurenemise tõttu. Selle tingis peamiselt kulude suurenemine (+6 %) punktis „Töötasu ja hüvitised”, mis kajastus paranduseelarves (+ 4 565 164 eurot) ning töötasude tagasiulatuvat korrigeerimist puudutavast Euroopa Kohtu 2009. aasta otsusest tulenenud ümberpaigutamistes. |
31. |
Et täitmata töökohtade tegelik määr osutus eeldatust väiksemaks (planeerimisfaasis arvestati liiga kõrge standardse kindlasummalise vähendusega) ja kuna 2010. aasta eelarves ei võetud uute ja täitmata ametikohtade täitmisel piisavalt arvesse teistest Euroopa Liidu institutsioonidest ümberpaigutatavate ametnike suuremat arvu, tuli punkti (10) ja 2010. aastal. assigneeringuid 6,2 miljoni euro võrra suurendada (ümberpaigutamine C 6). Ümberpaigutamised puudutasid peamiselt kvalifitseeritud töötajaid, kes tulid parlamenti tööle kõrgemale palgaastmele kui peamised palgaastmed (AST 1 ja AD 5), millega oli arvestatud uute ametikohtade jaoks vajaminevate assigneeringute hindamisel. Ümberpaigutamisega C 12 suurendati selle punkti assigneeringuid veel 10,6 miljoni euro võrra. Viimase ümberpaigutamise eesmärk oli tagada piisavad vahendid töötasude tagasiulatuvaks korrigeerimiseks 2009. |
32. |
Punkt „Töötasu ja hüvitised” moodustas peatüki kuludest ligikaudu 99 %. Selle punkti kulukohustused olid kokku 525 864 796 eurot. |
33. |
2010. aastal võeti tööle 301 ametnikku ja ajutist töötajat peasekretariaati, 149 ajutist töötajat fraktsioonidesse ja 425 töötajat parlamendiliikme registreeritud assistendina. Parlamendis töötas 31. detsembri 2010. aasta seisuga kokku 5 515 ametnikku ja ajutist töötajat. Neist 4 951 töötas peasekretariaadis ja 564 fraktsioonides. |
34. |
31. detsembri 2010. aasta seisuga olid 25 % osakonnajuhatajatest, 28 % direktoritest ja 33 % peadirektoritest naised. Alltoodud joonisel on kujutatud sooline jaotus tegevusüksuste lõikes. Joonis 4 Peasekretariaadi sooline jaotus
|
K. Peatükk „Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused”
35. |
See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 7 %. 17 % suurenemise võrreldes 2009. aastaga põhjustasid punkti „Tõlgid” 27 % suuremad kulud ja artikli „Sisseostetavad teenused” 20 % suuremad kulud. Peatüki assigneeringutest 52 % oli eraldatud punktile ja 24 % punktile „Muud teenistujad”. |
36. |
Punkti „Tõlgid” kulukohustused olid kokku 54 990 000 ja need hõlmasid rahvusvahelise koostöö raames (muu hulgas) Euroopa Parlamendi või muude institutsioonide korraldatud koosolekutel, kus ei ole võimalik kasutada Euroopa Parlamendi tõlke (ametnikke või ajutisi teenistujaid), rakendatavate abitõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha. |
37. |
Parlamendi tõlgid ja abitõlgid tegid 2010. aastal 109 256 tõlketööpäeva ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (11) sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused tagavad suulise tõlke (16 % suurenemine võrreldes 2009. aastaga, mis oli valimiste aasta). Parlamendi tõlgid töötasid 51 977 päeva (21 % rohkem kui 2009. aastal) ja abitõlgid 57 279 päeva (12 % rohkem võrreldes 2009. aastaga). |
38. |
Punkti „Muud teenistujad” kulukohustused olid kokku 25 212 376 eurot. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate, kohalike töötajate ja erinõunike töötasud (sealhulgas toetused ja hüvitised), tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud. Parlamendis töötas 31. detsembri 2010. aasta seisuga 634 lepingulist teenistujat. Aasta jooksul paigutati sellesse punkti ümber lisaassigneeringuid, millest kaeti Horvaatia ELiga ühinemist ettevalmistavate lepinguliste Horvaatia teenistujate töötasud. |
39. |
Lepinguliste teenistujate jaotumine tegevusüksuste lõikes on esitatud joonisel 5. Joonis 5 Lepingulised teenistujad tegevusüksuste lõikes
|
L. Peatükk „Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud”
40. |
See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 1 %. Selle peatüki kulukohustuste assigneeringud vähenesid võrreldes 2009. aastaga 5 % ja see oli seotud sellega, et punktist „Täiendusõppega seotud lähetuskulud” kulutusi ei tehtud. See punkt jäeti 2010. aasta eelarvest välja ja assigneeringud paigutati artiklisse „Töötajate lähetuskulud” ümber. |
41. |
Peatüki kulukohustustest moodustasid 39 % punkti „Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”, 28 % punkti „Täiendusõpe” ja 17 % punkti „Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” kulukohustused. |
42. |
Alapunkt /0 1 „Lasteaed ja lepingulised lastesõimed: parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud” moodustas punktist suurima osa. Selle punkti kulukohustused olid kokku 5 163 866 eurot ja nendest tasuti Euroopa Parlamendi osamaks lasteaia ja lepinguliste lastesõimede üldkulude katteks. |
43. |
Punkti „Täiendusõpe” kulukohustused olid kokku 3 680 850 eurot ja neid kasutati kulutusteks koolitusele, mille eesmärk on täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. 2010. aastal osales parlamendisisestel keelekursustel 7 504 inimest ning väljaspool töökohta toimuvatel kursustel osales veel 392 inimest. Infotehnoloogiakursustel osales 733 ja finantskoolitusel 998 inimest. Euroopa Juhtimiskooli (European School of Administration) kursustel osales 85 töötajat. Kokku 6 853 inimest osales parlamendisisestel ja 198 väljaspool parlamenti toimunud koolitustel, mis ei olnud keelekursused. |
44. |
Punkti „Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” kulukohustused olid 2 313 000 eurot. Sellest punktist kaetakse restoranide ja sööklate tegevuskulud. Restoranid ja sööklad teenindasid umbes 1 339 000 ja personali pood umbes 161 000 klienti. |
M. Peatükk „Hooned ja nendega seotud kulud”
45. |
See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 12 % ja suurenes 2009. aastaga võrreldes 2 %. Vastukaaluks suurematele kuludele punktis (12) „Puhastusteenused ja korrashoid” ja „Üür” olid punkti „Teenistusruumide sisustamine” ja punkti „Iga-aastased liisingumaksed” kulud väiksemad. 2010. aastal kanti punkti 86 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust tulenevaid assigneeringuid (vt raporti I osa sihtotstarbelisest tulust tulenevate assigneeringute kohta). „Kinnisvara soetamine”, |
46. |
Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki assigneeringute jaotus kululiikide kaupa.Joonis 6 Peatüki kulude jaotus
|
47. |
Punkti „Puhastusteenused ja korrashoid” kulukohustused (21 % kogu peatükist) olid 39 351 882 eurot ning neid kasutati ruumide, liftide, kütte- ja kliimasüsteemide ning tulekindlate uste hooldamise, samuti värvimis- ja parandustööde jms kulude katmiseks vastavalt kehtivatele lepingutele. |
48. |
Punkti (13). „Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused (21 % kogu peatükist) olid kokku 38 917 198 eurot ja neid kasutati eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kuludeks. 2010. aasta lõpu seisuga töötas parlamendi hoonetes 1 023 turvatöötajat |
N. Peatükk „Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel”
49. |
See peatükk moodustas 2010. aasta kuludest 9 %. Peatüki kulud suurenesid 2009. aastaga võrreldes 30 % ja seda eelkõige artikli „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid” suuremate kulude tõttu. Selle artikli kulud suurenesid 34 % kolme C-ümberpaigutamise (7, 11 ja 14) tõttu, mille kogusumma oli 24 miljonit eurot. Artikli assigneeringud moodustavad peatüki assigneeringutest 82 %. Suurem osa selle peatüki assigneeringutest on jaotatud kahte punkti: „Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” (41 %) ja „Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” (samuti 41 %). Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki kulude jaotus. |
50. |
Ülalnimetatud ümberpaigutamistes kajastuv 30 % suurenemine tulenes juhatuse poolt vastu võetud keskpika info- ja sidetehnoloogia strateegia ning eelkõige teadmushaldussüsteemi rakendamisest ja nendes programmides sisalduvatest väga olulistest infotehnoloogiaprojektidest. Traadita võrkude ja Brüsseli andmekeskuse laiendamine avaldasid eelarvele samuti suurt mõju (täpsemalt vt raporti III osast). Joonis 7 Peatüki kulude jaotus
|
51. |
Punkti „Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” kulukohustused olid 56 626 299 eurot. Nendest assigneeringutest kaeti institutsioonile seadmete ja tarkvara soetamise, rentimise, korrashoiu ja hooldamise ning muude sellega seonduvate tööde kulusid. Nimetatud seadmed ja tarkvara on ette nähtud eeskätt andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade ja fraktsioonide arvutitega varustamise ning elektroonilise hääletussüsteemi jaoks. |
52. |
Punkti „Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” kulukohustused olid 55 814 490 eurot ja neist kaeti peamiselt teenindusettevõtjatelt ja andmetöötlusnõustajatelt andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks, rakendussüsteemide loomiseks ja haldamiseks, kasutajate – sealhulgas parlamendiliikmete ja fraktsioonide – abistamiseks, uuringute läbiviimiseks ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamiseks ja sisestamiseks vajalike sisseostetavate teenuste kulusid. |
53. |
Arvutusvõimsus ja andmetöötlusvõimsus suurenesid vaadeldaval ajal 28 %. Mälu maht oli 2009. aasta detsembris 1 803 021 GB ning 2010. aasta lõpus 2 314 240 GB. Parlamendi kesksete infotehnoloogiasüsteemide suutlikkus töödelda teatavat andmehulka teatava aja jooksul jäi eelnenud aastaga samale tasemele. Teabesüsteemide turvalisuse tagamisega seoses vähenes testitud ja võrgustikku, serveritesse, tarkvarasse ja töökohtadesse integreeritud paikade arv 46 % (2009. aasta lõpus 1 886 ja 2010. aasta lõpus 1 019) ja seda tänu infotehnoloogiasüsteemi suuremale stabiilsusele. |
O. Peatükk „Jooksvad halduskulud”
54. |
See peatükk moodustas 2010. aasta kuludest 1 %. Võrreldes 2009. aastaga toimunud 4 % vähenemine selles peatükis tulenes peamiselt artikli „Jooksvad halduskulud” väiksematest (–21 %) kuludest. |
55. |
Selle peatüki kulud jaotusid järgmiselt: 55 % artiklis „Telekommunikatsioon”, 19 % artiklis „Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad” ning 10 % artiklis „Õigusabikulud ja kahjutasud”. |
P. Peatükk „Koosolekud ja konverentsid”
56. |
See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 2 %. 2010. aasta assigneeringud olid 2009. aasta assigneeringutest 15 % suuremad. See tulenes artikli Töötajate lähetuskulud ” assigneeringute suurenemisest. Pärast 2009. ehk valimiste aastat jõudis parlament 2010. aastal järk-järgult uuesti oma täiskoormuseni. „ |
57. |
2010. aastal tehti 33 200 lähetust (sõitu), mis tähendab kokku 98 629 lähetusel oldud päeva. Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme tööpaiga vahel (Brüssel: 5 391 lähetust, Strasbourg: 20 125 lähetust ja Luxembourg: 2 477 lähetust). |
Q. Peatükk „Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine”
58. |
Selle peatüki assigneeringud hõlmasid 2010. aasta kuludest 6 %. Eelnenud aastaga võrreldes suurenesid assigneeringud 4 %. Selle peatüki assigneeringutest kasutati 25 % punktis ja 12 % punktis „Külastajatekeskus” „Audiovisuaalse teabe kulud”. „Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”, 14 % punktis „Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud”, 13 % punktis |
59. |
Alltoodud joonisel on kujutatud kulude jaotus. Joonis 8 Peatüki kulude jaotus
|
60. |
Punkti „Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” kulukohustused olid kokku 24 534 587 eurot ja neid kasutati toetusteks külastusrühmadele ning sellega seotud järelevalve ja infrastruktuuri kuludeks, Euroscola programmi tegevuskuludeks ning stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele. |
61. |
Punkti „Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” kulukohustused olid kokku 13 633 133 eurot ning neid kasutati eelkõige infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja ühinevates riikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kuludeks, samuti õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) ajakohastamise kuludeks. |
62. |
Punkti kulukohustused suurenesid 2009. aastaga võrreldes märkimisväärselt (+ 227%) ja olid 12 725 985 eurot. Kulude suurenemine on kooskõlas selle ülikeeruka projekti kavandamisega. Täpsemalt vt raporti III osast. „Külastajatekeskus” |
63. |
Punkti „Audiovisuaalse teabe kulud” kulukohustused olid kokku 12 137 103 eurot ja neist kaeti järgmiste tegevustega seotud kulud:
|
64. |
2010. aastal toodeti meediakanalitele ja teistele klientidele 12 275 tundi audiovisuaalset teavet. Huvitav on märkida, et veebi kaudu kanti üle 767 poolepäevast komisjoni koosolekut (võrreldes 2009. aastaga kanti üle kaks korda rohkem komisjonide koosolekuid). Europe by Satellite tootis 809 uudislugu, 58 infoklippi ja 475 otseülekandes lugu. |
R. Peatükk „Teatavate institutsioonide ja organite kulud”
65. |
See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 5 % ja selle assigneeringud suurenesid eelnenud eelarveaastaga võrreldes 10 %. Artikkel „Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud” hõlmas peatüki assigneeringutest 70 %. Selle artikli kulukohustused olid kokku 53 355 142 eurot ja need olid ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks:
|
66. |
Artikkel „Euroopa tasandi erakondade rahastamine” hõlmas peatüki assigneeringutest 18 % (14 miljonit eurot).Joonis 9 Peatüki kulude jaotus
|
S. Peatükk „Parlamendiliikmete assistentide kulud”
67. |
See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 10 % ning kulud olid 2009. aastaga samal tasemel. Punkt „Parlamendiliikmete assistendid” hõlmas selle peatüki kulukohustuste assigneeringutest 99 %. Selle artikli kulukohustused olid kokku 152 645 163 eurot ja neist kaeti parlamendiliikmete assistentide kulud. Tuleb meeles pidada, et 2010. aastal suurendati paranduseelarvega parlamendiliikmete isikliku abi kulusid (täpsemalt vt raporti I osast). |
68. |
31. detsembri 2010. aasta seisuga töötas Euroopa Parlamendis 1 483 parlamendiliikmete registreeritud assistenti. 2010. aasta detsembris oli parlamendiliikmetega töölepingu sõlminud 2 198 kohalikku assistenti. Keskmiselt oli ühe parlamendiliikme teenistuses 3,4 kohalikku assistenti. Ühe parlamendiliikme teenistuses olnud kohalike assistentide arv oli 2010. aastal väga erinev, ulatudes nullist 45ni. Kuigi 97 parlamendiliiget ei palganud 2010. aastal ühtegi kohalikku töötajat, palkas 35 parlamendiliiget oma päritoluriigis üle 10 töötaja. |
T. Jaotis „Muud kulud”
69. |
Selle jaotise peatükid sisaldavad määratlemata otstarbega assigneeringuid, millega seoses võib kulukohustusi võtta alles siis, kui need on mõnele tegevusassigneeringute reale ümber paigutatud. Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamist on käsitletud raporti I jaos. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid kokku 46 441 800 eurot, mis moodustas umbes 3 % kogu esialgsetest assigneeringutest. Kokku paigutati sellest jaotisest ümber 42 241 800 eurot ja paranduseelarvega vähendati peatüki 10 5 „Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks” assigneeringuid 4 000 000 euro võrra. Peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” kasutamata saldo oli 200 000 eurot, mis moodustas umbes 0,01 % 2010. aasta lõplike assigneeringute kogumahust. |
III. 2010. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED
70. |
Pärast 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi saavutas parlament 2010. aasta jooksul uuesti järkjärgult täiskoormuse. See oli pidevate kohanduste aasta – täiustati ja ajakohastati poliitiliste ja seadusandlike kohustustega tihedalt seotud töömeetodeid ning hinnati viimaste aastate jooksul käivitatud paljusid olulisi mitmeaastaseid algatusi. Seoses Lissaboni lepingu ratifitseerimise ja selle jõustumisega 1. detsembril 2009 oli vaja teha kohandusi, mis nõudsid kulutusi eelarvest (vrd aruande I osas toodud teabega paranduseelarve kohta). |
71. |
Allpool nimetatud eesmärgid põhinevad peasekretäri poolt aastateks 2009–2010 kehtestatud suunistel ja parlamendi enda resolutsioonides vastuvõetud suunistel:
|
A. Seadusandliku rolli suurenemine seoses lissaboni lepinguga
72. |
Lepinguga laiendati kaasotsustamismenetluse kui seadusandliku tavamenetluse kasutamist, mida kohaldatakse umbes 95 % õigusaktidest. Lepingul oli ka oluline mõju kõikidele juhtudele, milles konsultatsioonimenetlus on asendatud nõusolekumenetlusega, eelkõige seoses rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste ja sõlmimisega. |
73. |
Lisaks tõi Lissaboni leping kaasa parlamendi teenistuste võetavad tehnilised järelmeetmed järgmistes valdkondades: kodanike algatused, kohustuslik konsulteerimine Regioonide Komiteega ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, Euroopa Keskpanga suurem vastutus, uus roll seoses Euroopa Kohtu ja üldkohtute kohtunike ja kohtujuristide ametisse nimetamisega, uued õigused saada teavet jne. |
A.1. ELi sisepoliitika
74. |
Lissaboni lepingu jõustumine on andnud Euroopa Parlamendile uusi tähtsaid õigusi sellistes valdkondades nagu põllumajandus (AGRI komisjon), kalandus (PECH komisjon), vabadus, turvalisus ja õigus (LIBE), mitmepoolne järelevalve (ECON), ning toonud olulisi muudatusi ELi eelarvemenetlusse (BUDG). Kehtestatakse uusi vahendeid, nagu Euroopa kodanikualgatus (AFCO), delegeeritud ja rakendusaktid (horisontaalne vastutus: JURI), Euroopa välisteenistus (kus AFCO roll on seotud institutsiooniliste aspektidega, JURI roll personalieeskirjadega, CONT roll finantsmäärusega ja BUDG roll välisteenistuse eelarvega).. Menetlused, mille puhul on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut (enamasti rahvusvahelised lepingud) tähendavad konsulteerimist nt järgmiste komisjonidega: TRAN, LIBE või PECH. |
75. |
Riikide parlamentide rolli tugevdamisel Lissaboni lepinguga oli otsene mõju Euroopa Parlamendi, eelkõige parlamendikomisjonide töömeetoditele; uus mehhanism tugevdatud kontrolli tagamiseks subsidiaarsuse põhimõtte järgimise üle (nn kollane ja oranž kaart), Lissaboni lepinguga kehtestatud täiendavad kaitsemeetmed (nn hädapidur) ja vajaliku seadusandluseelse ja -järgse dialoogi arendamine riikide parlamentidega on mõjutanud komisjonide tegevust ja töökoormust. |
76. |
Komisjon on algatanud ja ette valmistanud palju tähtsaid seadusandlikke otsuseid, mis ulatuvad SWIFTi andmevahetuslepingu tagasilükkamisest kuni 2011. aasta eelarve vastuvõtmiseni ning hõlmavad samuti Euroopa kodanikualgatust, finantsjärelevalve paketti, Euroopa välisteenistust, majanduse juhtimist jne. Seadusandlik tegevus kiireneb üha ning paljudele komisjoni poolt 2010. aastal esitatud strateegilistele algatustele, mis ei ole seadusandlikud, võivad järgmistel kuudel järgneda nendega seotud seadusandlikud ettepanekud, eelkõige ELi 2020. aasta strateegia raames. |
77. |
Oluliselt muudetud ELi eelarvemenetlust rakendati pärast Lissaboni lepingu jõustumist esimest korda. Parlament sai ka uusi kohustusi seoses ELi kohustuslike kulutustega. Lisaks alustas Euroopa Parlament tööd eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe kohandamiseks Lissaboni lepingu nõuetega ja ootas mitmeaastase finantsraamistiku põhjalikku vahekokkuvõtet. |
A.2. ELi välispoliitika
78. |
Lepingul on oluline mõju välispoliitikale. Parlamendil on uued seadusandlikud, eelarve- ja kontrollivolitused ning oma roll komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning tema eriesindajate nimetamisel ja nendega suhtlemisel. Parlamendis mõjutab see eelkõige neid organeid, mis tegelevad ühise kaubanduspoliitika ja välisteenistusega. |
79. |
Euroopa välisteenistuse loomise läbirääkimiste raames saavutas Euroopa Parlament olulisi volitusi, mis puudutavad parlamendi järelevalvet ja demokraatlikku eelkontrolli ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) üle. Parlament sai õiguse, et nõukogu konsulteerib temaga enne ÜVJP volituste või strateegiate vastuvõtmist juhtumi konfidentsiaalsusele vastavas vormis. Samuti saavutas parlament, et tema liikmetel on õigus pääseda juurde ÜVJPd käsitlevale salastatud teabele, kui see on neile vajalik (seda õigust kasutati esimest korda ELi–Liibüa raamlepingu üle läbirääkimisvolituste saamiseks), ning asepresidendi ja kõrge esindaja lubaduse, et ta algatab uued läbirääkimised ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) salastatud teavet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle. Väliskomisjon on ka saanud õiguse küsitleda delegatsioonijuhi või ELi eriraportööri ametikohale kandideerijaid enne seda, kui nad tööle asuvad. Seni on nelja hiljuti ametisse määratud ELi delegatsiooni juhti küsitletud kinnistel koosolekutel. Parlament saavutas ka ÜVJP eelarve palju suurema läbipaistvuse, mis tähendab seda, et nüüdsest rakendatakse tavamenetlust ja tähtsamad ÜJKP missioonid tuuakse selgelt ära eraldi punktides (mida on juba tehtud 2011. aasta eelarves). |
80. |
Lissaboni lepinguga seoses on kvalitatiivselt muutunud ELi suhted Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) ja selle liikmesriikidega, sest nüüd on Euroopa Parlament otseselt kaasatud läbirääkimistesse paljude EMPga sõlmitavate lepingute ja rohkem kui 100 kahepoolse lepingu üle Šveitsiga. |
81. |
ELi laienemisega seoses on tööle võetud 32 lepingulist töötajat Horvaatiast. Nad suunati peamiselt tööle keeleteenistustesse ja laienemise ettevalmistamisega seotud muude peadirektoraatide teenistustesse. Uus Horvaatia tõlkeüksus alustas põhiliste Euroopa Parlamendi dokumentide tõlkimist septembri keskel. |
B. Parlamendiliikmetele osutatavate teenuste parandamine
B.1. Õigusalane tugi
82. |
Pärast seda, kui jõustus Lissaboni leping ja parlament sai uusi kohustusi, on parlamendikomisjonide sekretariaate suurendatud ja nendesse hakkab tulevikus olenevalt seadusandlusega seotud töökoormusest kuuluma 6, 9 või 12 administraatorit. Sarnaselt on kohandatud poliitikaosakondade, riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadi, raamatukogu ja fraktsioonide sekretariaatide töötajate arvu ning parlamendiliikmete assistentidele määratud kogusummat. Paranduseelarvega suurendati fraktsioonide teenistujate arvu 75, komisjonide sekretariaatide teenistujate arvu 70 ja riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadi ametikohtade arvu 5 võrra. Sekretariaaditoetust on parlamendiliikme kohta suurendatud 1 500 euro võrra kuus. Tõhususe parandamiseks on delegatsioonide ja parlamentidevaheliste assambleede sekretariaadid koondatud ühistesse piirkondlikesse klastritesse, mis võimaldab töötajatel spetsialiseeruda teatavale piirkonnale ja hõlbustada teabevahetust asjaomaste kahepoolsete delegatsioonide ja mitmepoolsete assambleede vahel. |
83. |
Presidendi ja asepresidentide abistamist on parandatud täiskogu istungi infotunniga, mille korraldab teenistustevaheline töörühm, millesse kuuluvad täiskogu istungite direktoraadi, presidentuuri teenistuste, õigusaktide direktoraadi ja raamatukogu direktoraadi teenistuste esindajad. |
84. |
Teenuste osutamine parlamendiliikmetele (infoanalüüsiteenused ja raamatukogu infolehed) kasvas märkimisväärselt (40 % võrreldes sama ajavahemikuga kuuenda parlamendi koosseisu ametiajal) – infoanalüüsiteenuseid tugevdati ja teabeteenuste osutamist laiendati pidevalt. Suurenesid nii analüütiliste ülevaadete maht kui ka kvaliteet. Parlamendiliikmete vajaduste paremaks rahuldamiseks töötati välja uusi tooteid. Raamatukogu klientide (mitte ainult parlamendiliikmete) teenindamine on paranenud tänu veebisaidiga integreeritud uuele kataloogihalduse süsteemile (hõlmab ka uusi oste). |
85. |
Lahendus, mis võimaldab vastu võtta ja edastada riikide parlamentide arvamusi ja mida praegu laiendatakse, on tõhustanud parlamentidevahelist suhtlemist ning võimaldab edastada vastavat teavet asjassepuutuvatele parlamendikomisjonidele kiiremini ja sujuvamalt. |
B.2. Parlamendiliikmete põhimäärus ja assistentide põhimäärus
86. |
2010. aasta oli esimene aasta, mil parlamendil tuli uut parlamendiliikmete põhimäärust ja uut assistentide põhimäärust rakendada täiel määral. Juhatuse poolt 2009. aastal loodud parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendamise ajutine hindamisrühm, kuhu kuuluvad neli asepresidenti, vastutav kvestor ja õiguskomisjoni esimees, jätkas parlamendi teenistuste toel 2010. aastal oma tööd. Ajutise hindamisrühma soovituste põhjal on juba tehtud rida parandusi parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendusmeetmetesse, mille juhatus oma 2009. ja 2010. aasta koosolekutel heaks kiitis. |
87. |
Teenistused töötasid välja IT-rakendused, mis on vajalikud põhimääruse rakendamiseks ning parlamendiliikmeid ja assistente käsitlevate vormide muutmiseks, ning andsid ühtlasi palju teavet (parlamendiliikmetele jagatavad „sageli esitatavad küsimused”, teabelehed intraneti jaoks jm). |
B.3. Parlamendiliikmete võrdne juurdepääs tõlkele
88. |
Suuline tõlge tagati Euroopa Parlamendi 5 664 koosolekul, mille hulka on arvatud väljaspool parlamendi kolme töökohta toimuvad lähetused ja individuaalne tõlketeenus. Lisaks tagati suuline tõlge 590 Euroopa Komisjoni koosolekul, 69 Regioonide Komitee koosolekul, 136 kontrollikoja koosolekul (sealhulgas lähetused) ja 6 tõlkekeskuse koosolekul. |
89. |
Kokku tõlgiti 1 721 191 lehekülge (1 033 176 sellest parlamendisiseselt, 381 804 välistõlkena ja 306 211 stenogrammi). Statistika tõlkelehekülgede kohta kategooriate kaupa ja muutused alates 2008. aastast on esitatud allpool olevas tabelis. Parlamendi teenistused suutsid nõudluse kirjaliku tõlke teenuse järele edukalt täita hoolimata asjaolust, et mitmekeelsuse eeskirjas sätestatud tähtaegu tõlkimist vajavate dokumentide esitamiseks järgiti vaid 35 % juhtudest. Joonis 10 Aastatel 2008–2010 tõlgitud lehekülgede arv
|
B.4. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
90. |
Pärast IKT innovatsioonistrateegia komitee ettepaneku esitamist võttis juhatus 24. märtsil 2010. aastal vastu keskmise tähtajaga IKT strateegia tegevuskava. Strateegia põhineb kolmel sambal:
|
91. |
IKT peab Euroopa Parlamendis täitma kaht eesmärki. Esimene eesmärk on luua jätkusuutlik ja kvaliteetne teenus IKT kasutamiseks ja seda hooldada, et tagada parlamendi teabevahetus Euroopa kodanikega ning tugi parlamendiliikmetele ja parlamendi administratsiooni toimimisele. Teine eesmärk on töötada välja IKT tooted poliitiliste suuniste edendamiseks, et kasutada täielikult ära Lissaboni lepingu võimalusi, eesmärgiga anda Euroopa Parlamendi liikmetele volitused oma mandaadi täitmiseks, soodustada mobiilsidet, ühenduvust, mobiilsust ja koostalitlust ning kindlustada institutsiooni teabevahetus riikide parlamentidega, Euroopa kodanikega ja kodanikuühiskonnaga. |
92. |
Strateegia raamesse kuuluva teadmushaldussüsteemiga püütakse anda parlamendiliikmetele ja peasekretariaadile ühtne otsingumootor, mis võimaldaks otsida kõigile institutsioonidele kättesaadavatel mitmekeelsetel metaandmetel põhinevaid õigusakte (14). 2009. ja 2010. aastal tegeldi indekseerimise, toimimiskirjelduste, välisveebisaitide ja andmebaaside koostamisega. |
93. |
Lõpule viidi ka Brüsseli uue andmekeskuse projekteerimine ja ehitus ning üleviimisekava. E-parlamendi projekti raames käivitati muudatusettepanekute loomise programm AT4AM. Projekti „Paperless” (paberivaba) raames on läbi viidud e-koosolekute ja e-komisjonide kontseptsioonide tõestamine. Brüsseli ja Strasbourgi istungisaalides paigaldati väikeseadmed traadita võrgu jaoks. Uurimused ja ettevalmistused traadita võrgu rakendamiseks kõikides parlamendiliikmete kasutatavates hoonetes on lõpule viidud. Lisaks alustas tööd uus ITECi tugiteenus parlamendiliikmetele, et neid individuaalselt abistada. |
C. Teabevahetuspoliitika
94. |
Asjatundjatele mõeldud audiovisuaalse veebisaidiga seoses käivitati 2010. aasta detsembris uus kasutajasõbralik veebipõhine audiovisuaalne platvorm. Sellest on juba saanud parlamendi toodetud, eeskätt teemavaldkondi käsitleva kvaliteetse video-, audio- ja fotomaterjali kõige tähtsam esitluskoht. Voogedastusteenust on laiendatud kõikidesse parlamendikomisjonidesse, pressikonverentsidele ja olulistele parlamendi üritustele. Praegu on võimalik tagada 13 andmevoo üheaegne edastus. |
95. |
Parlamendi veebitelevisiooni täiustamine hõlmas ümberkorraldusi sisus, ülekandekiiruse suurendamist, visuaalse kvaliteedi parandamist ja navigeerimisvõimalust eri teemade vahel. Samal ajal saavutati EuroparlTV saadete parem integreerimine parlamendi peamise veebisaidi ja Facebooki lehekülgede vahendusel. 2010. aastal oli külastajaid 9 858 549, kes kokku külastasid 255 922 828 lehekülge. |
96. |
Euroopa Parlamendi infobürood suhtlesid oma tegevuse käigus otseselt 6 miljoni kodaniku ja kaudselt 60 miljoni kodanikuga. Infobürood korraldasid näiteks 86 kodanike foorumit, millest 5 olid piiriülese iseloomuga. Foorumid osutusid edukaks vahendiks, mille abil parlament saab parandada oma otsest suhtlemist ELi kodanikega nii kvaliteedi kui ka mahu mõttes. Peale selle korraldasid infobürood edukaid üritusi rahvusvahelise naistepäeva ja Euroopa päeva ning Schumani deklaratsiooni 60. aastapäeva tähistamiseks. Infobüroode koostatud pressiteadete põhjal ilmnes, et Euroopa päeva tähistamist kajastati rohkem kui poolte liikmesriikide ajakirjanduses enam kui 100 korral. Üle kogu maailma korraldati kokku 26 üritust ja kampaaniat, milles osales 100 552 inimest Euroopa Parlamendi ruumides ja tuhanded osavõtjad väljaspool. |
97. |
Kõik infobürood korraldasid Sahharovi auhinna andmise puhul erinevaid üritusi, et edendada inimõigusi ja propageerida Sahharovi auhinda. 2010. aastal anti see auhind kuubalasele Guillermo Farinasele. |
98. |
Külastajate teenistus võttis esimest korda külastajaid vastu 2010. aastal, mil nende arv ulatus üle 300 000. Brüsselis oli külastajaid ligikaudu 220 000, Strasbourgis täiskogu istungjärgu ajal umbes 80 000. Kokku võeti vastu umbes 7 900 rühma. Ligikaudu 28 400 inimest olid üksikkülastajad, kellest enamik kasutas Brüsselis uut audiogiidiga külastusprogrammi. Strasbourgis võttis 8 574 osavõtjat (keskkooliõpilased ja õpetajad) osa infobüroode korraldatavatest igakuistest Euroscola üritustest. |
99. |
Külastuskeskuse väga keerukas projekt jõuab oma lõppfaasi. Külastuskeskuses on 8 temaatilist sektorit kokku 36 erineva multimeedia installatsiooniga, mis sisaldavad üle 300 väljapaneku. Püsinäitus hõlmab üle 700 eri loo ehk „vaatamist vääriva asja”. Kui arvestada audiogiidiga ekskursioone, multimodaalset rollimängu, spetsiifilisi sisukohandusi lastele ja puuetega inimestele ning parlamendiliikmete videoklippe, on „teabeühikute” arv üle 4 500. Mitmekeelsust arvestades on aga üksikute „teabeühikute” arv, mis on vaja ette valmistada ja näitusele välja panna, vahemikus 20 000 – 30 000. Teemade ring on lai – politoloogiast ja seadusandlikest küsimustest ajaloo ja sotsioloogiani. Erinevalt traditsioonilistest muuseumidest, mis põhinevad püsikollektsioonidel, on selle näituse sisu pidev arendamine ja tootmine külaliskeskuse projekti lahutamatu osa. See kõik muudab planeerimis- ja hankeprotsessi väga keeruliseks. |
100. |
Euroopa Ajaloo Maja loomise idee algatas 2007. aastal Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering. Samal aastal otsustas juhatus luua Euroopa Ajaloo Maja kontseptsiooni väljatöötamiseks ekspertkomisjoni. Kontseptsiooni järgi on Euroopa Ajaloo Maja peamine eesmärk süvendada igas vanuses eurooplaste teadmisi oma ajaloo kohta ja aidata seeläbi kaasa Euroopa arengu paremale mõistmisele nii praegu kui ka tulevikus. Vastuseks arhitektuurikonkursil osalemise kutse avaldamisele laekus kakskümmend kuus nõuetekohast ettepanekut. Neid teateid uuris hindamiskomisjon, kes lõpetas oma töö 2010. aasta jaanuaris. Hindamise tulemusena jäi sõelale kaksteist kandidaati, kellel paluti teha esialgne projekt. Rahvusvaheline žürii uuris projekte 2010. aasta septembris. |
D. Kinnisvarapoliitika
101. |
Juhatuse poolt 24. märtsil 2010. aastal vastu võetud keskpika tähtajaga kinnisvarapoliitikal on järgmised eesmärgid:
|
102. |
Oma 24. märtsi 2010. aasta koosolekul tegi juhatus parlamendi kinnisvarapoliitika eest vastutavatele asepresidentidele ning peasekretärile ülesandeks see keskpika tähtajaga poliitika ellu viia ja juhatusele otsuse tegemiseks asjakohased ettepanekud esitada. Eelkõige seadis juhatus eesmärgiks osta hooned, mida parlament praegu Brüsselis üürib. |
103. |
Selle tulemusena omandas parlament 2010. aastal REMARDi hoone Brüsselis ja valmistub Euroopa Maja ostmiseks Sofias. |
104. |
Leping, mis käsitleb KADi hoone laiendamisega seotud maasoojustööde tegemist Luxembourgis, sõlmiti eeldatust 30 % võrra madalama hinnaga. See rõõmustav tulemus saavutati tänu ulatuslikule hankekonkursile, milles osalesid ettevõtjad rohkem kui neljast eri riigist. Hoone ehituse pakkumiskutse avaldati 2010. aasta augustis. Ehituse rahastamise pakkumiskutse avaldati 2010. aasta detsembri lõpul. |
105. |
Lõpetatud on ka Budapesti, Washingtoni, Londoni ja Haagi infobüroode ehitus. On sõlmitud leping Kopenhaageni bürooga seotud uuringute tegemiseks. Helsingi puhul on juhatus andnud nõusoleku pidada omanikuga hoone üürimise küsimuses läbirääkimisi. Ka Wroclawi puhul on juhatus andnud nõusoleku pidada omanikuga hoone üürimise küsimuses läbirääkimisi. Sofias on kinnisvarauuringute tulemusena välja valitud Rakovsky hoone, mille suhtes ametivõimud langetavad lõpliku otsuse enne 31. märtsi 2011. |
E. Keskkonnapoliitika
106. |
Süsihappegaasi heite vähendamiseks nähakse uutes raamlepingutes või olemasolevate lepingute täiendustes ette, et kõik parlamendi kasutatavad sõiduautod ja veoautod peavad vastama normile EURO5. Parlamendi enda sõidukipark on uuendamisel. Lisaks on parlamendiliikmete transportimiseks Strasbourgis rakendatud uus transpordileping. |
107. |
Euroopa Parlament on koos Brüsseli ühistranspordiettevõtte STIBiga juurutanud süsteemi, mille kohaselt maksja on kolmas osapool, et soodustada ühistranspordi (STIBi busside, trammide või metroo) kasutamist. 2010. aasta oktoobris allakirjutatud lepingus nähakse ette, et Euroopa Parlament tasub oma ametnike ja ajutiste töötajate eest 50 % aastase perioodipileti maksumusest. See süsteem toimib alates 2010. aasta detsembri lõpust. |
108. |
Brüsselis algatati 2010. aasta lõpul laiahaardeline keskkonnaprojekt „taasvalgustamine”, mille kohaselt energiasäästu eesmärgil asendatakse kõikides büroodes tavalambid LED-lampidega. |
F. Sekretariaadi ajakohastamine ja ümberkorraldamine
109. |
Peamised muudatused Euroopa Parlamendi organisatsioonilises struktuuris ja juhtimises on esitatud järgnevas tabelis: Tabel 12 Ümberkorraldused peasekretariaadis 2010. aastal
|
110. |
Haldust on parandatud ka tekkepõhise raamatupidamisarvestuse sisseviimisega parlamendis. Nimetatud muudatuste jaoks vajaliku IT-toe rakendamist kiirendati 2010. aasta lõpul. Täielikult on käivitatud pakett 1 (tarnijate/teenuseosutajate saldode loomine) ja pakett 2 (sissetulevad arved ja tarnijad/teenuseosutajad). Paketi 3 puhul (väljaminevad arved ja võlgnike nimekiri) viidi lõpule osa, mis käsitleb tegevuspõhiseid nõudeid, raamatupidamiskirjeid ja aruandeid. |
111. |
Hankemenetluste finants- ja haldusjuhtimise (haldustöö programmi põhiprojekt 100.c) uue rakenduse „Web Contracts” katseprojektiga alustati 2010. aastal ning selles osalevad aktiivselt peaaegu kõik peadirektoraadid. |
112. |
Lisaks on kõikides peadirektoraatides juurutatud haldustöö 2009.-2011. aasta programmi üle põhjalik järelevalve. Haldustöö programm on juhtimisvahend, mis näitab, mida iga peadirektoraat ja õigusteenistus on tööperioodi jooksul saavutanud. Kõik peadirektoraadid annavad oma põhiprojektide kohta korrapäraselt aru. |
(1) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
(2) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.
(3) PE 349.540/BUR/ANN/FIN.
(4) Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1).
(5) Finantsmääruse artikli 9 lõige 1 ja artikli 9 lõige 4.
(6) Finantsmääruse artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõike 2 punkt a ja artikli 9 lõige 5.
(7) Artikkel 24 – eelarvepädevate institutsioonide otsus; artikkel 43 – eelarvepädevate institutsioonide otsus määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamiseks.
(8) Institutsiooni otsus artiklisiseste ümberpaigutamiste kohta.
(9) Sõit loetakse fraktsiooni koosolekule sõiduks isegi siis, kui parlamendiliikmel oli pärast seda võimalik osaleda ka komisjoni koosolekul ja vastupidi.
(10) 2009. aasta detsembris võttis nõukogu iga-aastase töötasude läbivaatamise käigus vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 ja 65 ning XI lisale vastu otsuse suurendada töötasusid alates 1. juulist 2009 ainult 1,85 %, kuigi komisjon oli teinud personalieeskirjade XI lisas sisalduva meetodi alusel ettepaneku suurendada töötasusid 3,7 %. Nõukogu otsusest tulenevalt pöördus komisjon Euroopa Liidu Kohtusse, kes algatas kohtuasja C-40/10: komisjon vs. nõukogu, 2009. aasta töötasude korrigeerimise kohta. Et kohtu otsusega, mis tehti teatavaks 24. novembril 2010, muudeti nõukogu määrus nr 1296/2009 kehtetuks, võttis nõukogu 2010. aasta detsembri lõpus vastu uue määruse. See osa töötasude korrigeerimisest, mis esialgu tagasi lükati (1,85 %) tuli seetõttu 2009. aasta juulist kuni 2010. aasta detsembrini ulatunud ajavahemiku eest tagasiulatuvalt välja maksta.
(11) Kontrollikoda, ombudsman, tõlkekeskus, komisjoni koosolekud Luxembourgis ja osaliselt Regioonide Komitee.
(12) 2009. aastal kulukohustusi ei olnud.
(13) Need arvud on hinnangulised ja põhinevad teenuslepingutel, millega kehtestatakse konkreetse tulemuse saavutamise kohustus, kuid mitte personali koosseis.
(14) Nimetatud teadmushaldussüsteem hõlmab ainult institutsiooni seadusandlikku tegevust, mitte haldustegevust.
I LISA
2010. AASTAL TEHTUD C-ÜMBERPAIGUTAMISTE NIMEKIRI
(eurodes) |
|||||
Nr |
Kust/kuhu |
Peatüki/artikli/punkti number |
Peatüki/artikli/punkti nimi |
Ümberpaigutamisega eraldatud summa |
Ümberpaigutamiseks võetud summa |
C1 |
peatükist |
10 3 |
Laienemisreserv |
|
– 750 000 |
peatükki |
|
Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused |
|
|
|
punkti |
|
Muud teenistujad |
750 000 |
|
|
C2 |
peatükist |
10 0 |
Määratlemata otstarbega assigneeringud |
|
–6 516 600 |
peatükki |
|
Hooned ja nendega seotud kulud |
|
|
|
punkti |
|
Muud hoonetega seotud kulud |
2 340 000 |
|
|
peatükki |
|
Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel |
|
|
|
punkti |
/01 |
Mööbel: ostmine ja väljavahetamine |
749 600 |
|
|
peatükki |
|
Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine |
|
|
|
punkti |
/01 |
Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: väljaanded, teavitamistegevus, avalikud üritused |
3 427 000 |
|
|
C4 |
peatükist |
10 0 |
Määratlemata otstarbega assigneeringud |
|
–1 175 200 |
peatükki |
|
Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused |
|
|
|
punkti |
/01 |
Sisseostetavad teenused: stenogrammide tõlkimine |
415 000 |
|
|
punkti |
/02 |
Sisseostetavad teenused: muud tõlke- ja trükitööd |
740 000 |
|
|
punkti |
/03 |
Sisseostetavad teenused: institutsioonide keelealane koostöö |
20 200 |
|
|
C5 |
peatükist |
10 1 |
Ettenägematute kulude reserv |
|
–3 600 000 |
peatükki |
|
Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused |
|
|
|
punkti |
|
Muud teenistujad |
3 600 000 |
|
|
C6 |
peatükist |
10 1 |
Ettenägematute kulude reserv |
|
–6 200 000 |
peatükki |
|
Ametnikud ja ajutised töötajad |
|
|
|
punkti |
|
Töötasu ja hüvitised |
6 200 000 |
|
|
C7 |
peatükist |
10 0 |
Määratlemata otstarbega assigneeringud |
|
–6 000 000 |
peatükki |
|
Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel |
|
|
|
punkti |
/01 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: andmetöötluskeskus |
2 000 000 |
|
|
punkti |
/01 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara |
1 300 000 |
|
|
punkti |
/02 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendiinfosüsteemid |
700 000 |
|
|
punkti |
/03 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: haldusinfosüsteemid |
2 000 000 |
|
|
C8 |
peatükist |
|
Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine |
|
|
punktist |
/03 |
Ekspertarvamuste hankimine: halduseksperdid |
|
– 190 000 |
|
peatükki |
|
Koosolekud ja konverentsid |
|
|
|
punkti |
|
Kulutused reisibüroo teenustele |
190 000 |
|
|
C9 |
peatükist |
|
Institutsiooni liikmed |
|
|
punktist |
|
Üleminekuhüvitised |
|
– 150 000 |
|
peatükki |
|
Institutsiooni liikmed |
|
|
|
punkti |
/02 |
Toitjakaotuspensionid: Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri |
150 000 |
|
|
C10 |
peatükist |
|
Hooned ja nendega seotud kulud |
|
|
punktist |
/01 |
Teenistusruumide sisustamine: Luxembourg |
|
– 310 000 |
|
punktist |
/02 |
Teenistusruumide sisustamine: Strasbourg |
|
– 840 000 |
|
punktist |
/03 |
Teenistusruumide sisustamine: Brüssel |
|
–4 150 000 |
|
punktist |
/04 |
Teenistusruumide sisustamine: infobürood |
|
–1 000 000 |
|
punktist |
/03 |
Energiatarbimine: Brüssel |
|
–1 801 688 |
|
peatükist |
10 5 |
Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks |
|
–11 000 000 |
|
peatükki |
|
Hooned ja nendega seotud kulud |
|
|
|
punkti |
|
Kinnisvara soetamine |
19 101 688 |
|
|
C11 |
peatükist |
10 0 |
Määratlemata otstarbega assigneeringud |
|
–2 000 000 |
peatükist |
10 6 |
Uute prioriteetsete eesmärkide reserv |
|
–5 000 000 |
|
peatükist |
|
Institutsiooni liikmed |
|
|
|
punktist |
|
Üleminekuhüvitised |
|
– 878 000 |
|
peatükki |
|
Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel |
|
|
|
punkti |
/02 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioonid |
7 596 000 |
|
|
punkti |
/01 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara |
282 000 |
|
|
C12 |
peatükist |
|
Institutsiooni liikmed |
|
|
punktist |
/01 |
Tavalised reisikulud: osaistungjärgud, komisjonid või nende delegatsioonid, fraktsioonid ja muud |
|
–4 000 000 |
|
punktist |
|
Muud reisikulud |
|
–1 450 000 |
|
punktist |
/02 |
Õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud: ravikulude hüvitamine |
|
– 100 000 |
|
peatükist |
|
Ametnikud ja ajutised töötajad |
|
|
|
punktist |
|
Õigused seoses teenistusse asumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega |
|
–1 200 000 |
|
punktist |
|
Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem |
|
– 250 000 |
|
peatükist |
|
Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused |
|
|
|
punktist |
/01 |
Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus: tasustatud ja tasustamata praktika muudele töötajatele kui tõlkijatele |
|
–95 000 |
|
punktist |
/03 |
Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus: institutsiooni ja liikmesriikide avaliku sektori vaheline personalivahetus |
|
– 615 000 |
|
peatükist |
|
Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud |
|
|
|
punktist |
|
Täiendusõpe |
|
– 180 000 |
|
punktist |
/01 |
Sotsiaalhoolekanne: täiendav abi puuetega inimestele – ühise haiguskindlustussüsteemi poolt mitte hüvitatavad kulud ja muud spetsiifilised kulud |
|
–46 500 |
|
punktist |
|
Meditsiiniteenistus |
|
– 400 000 |
|
punktist |
/01 |
Lasteaed ja lepingulised lastesõimed: parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud |
|
– 350 000 |
|
peatükist |
|
Koosolekud ja konverentsid |
|
|
|
punktist |
/01 |
Töötajate lähetuskulud: kolme töökoha vahelised sõidud |
|
–3 636 000 |
|
punktist |
/03 |
Töötajate lähetuskulud: tööalane koolitus |
|
– 177 500 |
|
punktist |
/04 |
Töötajate lähetuskulud: praktikandid |
|
–50 000 |
|
peatükki |
|
Institutsiooni liikmed |
|
|
|
punkti |
|
Palgad |
1 950 000 |
|
|
peatükki |
|
Ametnikud ja ajutised töötajad |
|
|
|
punkti |
|
Töötasu ja hüvitised |
10 600 000 |
|
|
C13 |
peatükist |
|
Institutsiooni liikmed |
|
|
punktist |
|
Muud reisikulud |
|
– 427 000 |
|
peatükist |
|
Hooned ja nendega seotud kulud |
|
|
|
punktist |
/01 |
Üür: Luxembourg |
|
–76 000 |
|
punktist |
/03 |
Üür: Brüssel |
|
–36 000 |
|
punktist |
/04 |
Üür: infobürood |
|
– 915 000 |
|
punktist |
/03 |
Iga-aastased liisingumaksed: Brüssel |
|
– 226 000 |
|
punktist |
|
Hoonete ehitus |
|
–1 602 000 |
|
punktist |
/01 |
Puhastusteenused ja korrashoid: Luxembourg |
|
– 408 000 |
|
punktist |
/04 |
Puhastusteenused ja korrashoid: infobürood |
|
–80 000 |
|
punktist |
/01 |
Energiatarbimine: Luxembourg |
|
–81 000 |
|
punktist |
/03 |
Energiatarbimine: Brüssel |
|
–1 293 000 |
|
punktist |
/04 |
Energiatarbimine: infobürood |
|
– 160 000 |
|
punktist |
/01 |
Hoonete turvalisus ja valve: Luxembourg |
|
–10 000 |
|
punktist |
/02 |
Hoonete turvalisus ja valve: Strasbourg |
|
–45 000 |
|
punktist |
/03 |
Hoonete turvalisus ja valve: Brüssel |
|
– 460 000 |
|
punktist |
/04 |
Hoonete turvalisus ja valve: infobürood |
|
– 350 000 |
|
peatükist |
|
Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel |
|
|
|
punktist |
/05 |
Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, väljavahetamine, rent, korrashoid ja remont – sööklad |
|
– 200 000 |
|
punktist |
/06 |
Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, väljavahetamine, rent, korrashoid ja remont – seadmed |
|
– 600 000 |
|
punktist |
/07 |
Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, uuendamine, rent, korrashoid ja remont – post |
|
–13 000 |
|
punktist |
/08 |
Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, uuendamine, rent, korrashoid ja remont – turvalisus |
|
– 750 000 |
|
peatükist |
|
Jooksvad halduskulud |
|
|
|
punktist |
/01 |
Posti- ja kohaletoimetamiskulud: post Luxembourgis (postitasude ja kullerfirmade kättetoimetamistasud) |
|
–42 000 |
|
punktist |
/02 |
Posti- ja kohaletoimetamiskulud: post Strasbourgis (postitasude ja kullerfirmade kättetoimetamistasud) |
|
–8 000 |
|
punktist |
/03 |
Posti- ja kohaletoimetamiskulud: post Brüsselis (postitasude ja kullerfirmade kättetoimetamistasud) |
|
–93 000 |
|
peatükist |
|
Koosolekud ja konverentsid |
|
|
|
punktist |
/01 |
Vastuvõtu- ja esinduskulud: presidendi ja institutsiooni vastuvõtu- ning esinduskulud |
|
–20 000 |
|
punktist |
/02 |
Vastuvõtu- ja esinduskulud: parlamendikomisjonide ja parlamentidevaheliste delegatsioonide vastuvõtu- ja esinduskulud |
|
–15 000 |
|
punktist |
/03 |
Vastuvõtu- ja esinduskulud: tutvustavate esemete ostmine |
|
–15 000 |
|
punktist |
|
Mitmesugused sisekoosolekute kulud |
|
– 397 000 |
|
peatükist |
|
Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine |
|
|
|
punktist |
/05 |
Ekspertarvamuste hankimine: turvalisusega seotud nõustamine ja uuringud |
|
– 350 000 |
|
punktist |
/07 |
Ekspertarvamuste hankimine: EMAS |
|
–59 000 |
|
punktist |
/03 |
Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: õigusloome jälgimissüsteem (OEIL) |
|
– 100 000 |
|
punktist |
/01 |
Teabevahetus riikide parlamentidega: parlamentidevahelised suhted, mis ei ole kaetud peatükkidega 10 ja 30, ning koostöömeetmed, muu hulgas õigusloomega seotud meetmed |
|
– 361 000 |
|
punktist |
/02 |
Teabevahetus riikide parlamentidega: dokumentatsiooni, analüüsi ja teabe alased meetmed, sh Euroopa Parlamendiuuringute ja Dokumendikeskuse rakendatavad meetmed |
|
–48 000 |
|
peatükki |
|
Hooned ja nendega seotud kulud |
|
|
|
punkti |
|
Kinnisvara soetamine |
9 240 000 |
|
|
C14 |
peatükist |
|
Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel |
|
|
punktist |
/04 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendiliikmetele, infokeskustele ja üldkasutajatele mõeldud parlamendiväline tugi |
|
|
|
punktist |
/06 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: projektide kavandamine, turvalisus ja meetodid |
|
– 423 000 |
|
peatükist |
|
Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine |
|
|
|
punktist |
/01 |
Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: väljaanded, teavitamistegevus, avalikud üritused |
|
–2 000 000 |
|
peatükist |
|
Parlamendiliikmete assistentide kulud |
|
|
|
punktist |
/01 |
Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid |
|
–8 200 000 |
|
peatükki |
|
Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel |
|
|
|
punkti |
/01 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: arvutikeskus |
5 300 000 |
|
|
punkti |
/02 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioonid |
3 223 000 |
|
|
punkti |
/03 |
Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: üksikisikud või kasutajate rühmad |
2 400 000 |
|
|
Kokku |
84 274 488 |
–84 274 488 |
LISA 2
P ÜMBERPAIGUTAMISTE KOKKUVÕTE EELARVEAASTAL 2010
(eurodes) |
||||
Nr |
Peatükk/artikkel/punkt |
Summa |
||
P2 |
artiklis |
|
||
punktidest |
/01 |
Üür: Luxembourg |
– 800 000 |
|
/03 |
Üür: Brüssel |
– 300 000 |
||
/02 |
Teenistusruumide sisustamine: Strasbourg |
– 900 000 |
||
punkti |
|
Hoonete ehitus |
2 000 000 |
|
P3 |
artiklis |
|
||
punktist |
/01 |
Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid |
– 500 000 |
|
punkti |
|
Vahetuskursi erinevused |
500 000 |
|
P4 |
artiklis |
|
||
punktist |
|
AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud |
–25 000 |
|
punkti |
7 |
Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud |
25 000 |
|
P5 |
artiklis |
|
||
punktist |
/01 |
Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid |
– 130 000 |
|
punkti |
|
Vahetuskursi erinevused |
130 000 |
|
P6 |
artiklis |
|
||
punktist |
/01 |
Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: väljaanded, teavitamistegevus, avalikud üritused |
– 354 571 |
|
punkti |
/01 |
Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: toetused liikmesriikide arvamuskujundajatele siseriiklike ja rahvusvaheliste sümpoosionide ja seminaride korraldamiseks; parlamentaarsete sümpoosionide ja seminaride korraldamise kulud |
354 571 |
|
P7 |
artiklis |
|
||
punktist |
/01 |
Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest: külalisrühmade vastuvõtukulud ja toetused |
–1 000 000 |
|
punkti |
|
Külastajatekeskus |
1 000 000 |
|
Kokku |
4 009 571 |
LISA III
2010. AASTA ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE
Artikkel/punkt |
Rubriik |
Esialgsed assigneeringud |
Ümber-paigutamine |
Paranduseelarve |
Lõplikud assigneeringud |
Kulukohustused |
Kasutamise määr |
|
Palgad |
66 695 000 |
1 950 000 |
0 |
68 645 000 |
67 712 999 |
99 % |
|
Tavalised reisikulud |
79 319 000 |
–4 000 000 |
0 |
75 319 000 |
75 133 000 |
100 % |
|
Muud reisikulud |
9 170 000 |
–1 877 000 |
0 |
7 293 000 |
5 293 962 |
73 % |
|
Üldkulude hüvitis |
38 144 000 |
0 |
0 |
38 144 000 |
36 966 241 |
97 % |
|
Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised |
177 000 |
0 |
0 |
177 000 |
172 429 |
97 % |
|
Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud |
3 417 000 |
– 100 000 |
0 |
3 317 000 |
1 928 101 |
58 % |
|
Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed |
350 000 |
0 |
0 |
350 000 |
153 259 |
44 % |
|
Üleminekuhüvitised |
7 628 000 |
–1 028 000 |
0 |
6 600 000 |
6 250 466 |
95 % |
|
Vanaduspensionid |
11 215 000 |
0 |
0 |
11 215 000 |
10 182 165 |
91 % |
|
Invaliidsuspensionid |
504 000 |
0 |
0 |
504 000 |
344 045 |
68 % |
|
Toitjakaotuspensionid |
2 744 000 |
150 000 |
0 |
2 894 000 |
2 797 599 |
97 % |
|
Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem |
169 000 |
0 |
0 |
169 000 |
45 955 |
27 % |
|
Keele- ja arvutikursused |
800 000 |
0 |
0 |
800 000 |
700 000 |
88 % |
|
Vahetuskursi erinevused |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
|
Määratlemata otstarbega assigneering parlamendiliikmete hüvitisteks |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
|
Töötasu ja hüvitised |
512 823 809 |
16 800 000 |
4 565 164 |
534 188 973 |
525 864 796 |
98 % |
|
Tasustatav ületunnitöö |
400 000 |
0 |
0 |
400 000 |
300 000 |
75 % |
|
Õigused seoses teenistusse asumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega |
4 900 000 |
–1 200 000 |
0 |
3 700 000 |
3 700 000 |
100 % |
|
Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel |
760 000 |
0 |
0 |
760 000 |
697 938 |
92 % |
|
Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem |
2 450 000 |
– 250 000 |
0 |
2 200 000 |
2 065 347 |
94 % |
|
Muud teenistujad |
23 830 000 |
4 350 000 |
0 |
28 180 000 |
25 212 376 |
89 % |
|
Tõlgid |
55 005 000 |
0 |
0 |
55 005 000 |
54 990 000 |
100 % |
|
Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus |
7 150 000 |
– 710 000 |
0 |
6 440 000 |
5 552 643 |
86 % |
|
Vaatlejad |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
|
Koolituskulud (Euroopa Parlamendi praktikaprogramm) |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
|
Sisseostetavad teenused |
22 328 800 |
1 175 200 |
0 |
23 504 000 |
20 830 444 |
89 % |
|
Töölevõtmise kulud |
600 000 |
0 |
0 |
600 000 |
348 409 |
58 % |
|
Täiendusõpe |
4 000 000 |
– 180 000 |
0 |
3 820 000 |
3 680 850 |
96 % |
|
Sotsiaalhoolekanne |
601 000 |
–46 500 |
0 |
554 500 |
517 840 |
93 % |
|
Liikuvus |
832 000 |
0 |
0 |
832 000 |
196 954 |
24 % |
|
Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed |
310 000 |
0 |
0 |
310 000 |
309 000 |
100 % |
|
Meditsiiniteenistus |
1 260 000 |
– 400 000 |
0 |
860 000 |
810 000 |
94 % |
|
Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud |
2 313 000 |
0 |
0 |
2 313 000 |
2 313 000 |
100 % |
|
Lasteaed ja lepingulised lastesõimed |
5 600 000 |
– 350 000 |
0 |
5 250 000 |
5 163 866 |
98 % |
|
Üür |
33 768 000 |
–2 127 000 |
0 |
31 641 000 |
31 475 172 |
99 % |
|
Iga-aastased liisingumaksed |
5 900 000 |
– 226 000 |
0 |
5 674 000 |
5 673 000 |
100 % |
|
Kinnisvara soetamine |
0 |
28 341 688 |
0 |
28 341 688 |
19 101 688 |
67 % |
|
Hoonete ehitus |
4 346 600 |
398 000 |
0 |
4 744 600 |
4 642 954 |
98 % |
|
Teenistusruumide sisustamine |
29 018 000 |
–7 200 000 |
0 |
21 818 000 |
19 256 306 |
88 % |
|
Muud hoonetega seotud kulud |
9 360 000 |
2 340 000 |
0 |
11 700 000 |
10 207 507 |
87 % |
|
Puhastusteenused ja korrashoid |
41 407 444 |
– 488 000 |
0 |
40 919 444 |
39 351 882 |
96 % |
|
Energiatarbimine |
21 487 594 |
–3 335 688 |
0 |
18 151 906 |
16 953 364 |
93 % |
|
Hoonete turvalisus ja valve |
40 587 000 |
– 865 000 |
0 |
39 722 000 |
38 917 198 |
98 % |
|
Kindlustus |
1 034 838 |
0 |
0 |
1 034 838 |
817 442 |
79 % |
|
Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara |
36 225 000 |
20 519 000 |
0 |
56 744 000 |
56 626 299 |
100 % |
|
Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused |
52 637 000 |
3 559 000 |
0 |
56 196 000 |
55 814 490 |
99 % |
|
Mööbel |
2 998 400 |
749 600 |
0 |
3 748 000 |
3 667 698 |
98 % |
|
Tehniline varustus ja seadmed |
18 327 750 |
–1 563 000 |
0 |
16 764 750 |
15 468 717 |
92 % |
|
Sõidukid |
6 826 000 |
0 |
0 |
6 826 000 |
5 890 437 |
86 % |
|
Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad |
2 655 500 |
0 |
0 |
2 655 500 |
1 973 880 |
74 % |
|
Finantskulud |
370 000 |
0 |
0 |
370 000 |
322 571 |
87 % |
|
Õigusabikulud ja kahjutasud |
1 312 000 |
0 |
0 |
1 312 000 |
1 041 149 |
79 % |
|
Telekommunikatsioon |
6 850 000 |
0 |
0 |
6 850 000 |
5 689 527 |
83 % |
|
Posti- ja kohaletoimetamiskulud |
440 000 |
– 143 000 |
0 |
297 000 |
222 578 |
75 % |
|
Kolimiskulud |
650 000 |
0 |
0 |
650 000 |
637 981 |
98 % |
|
Muud halduskulud |
564 000 |
0 |
0 |
564 000 |
485 749 |
86 % |
|
Töötajate lähetuskulud |
27 970 000 |
–3 863 500 |
0 |
24 106 500 |
23 842 500 |
99 % |
|
Vastuvõtu- ja esinduskulud |
1 105 200 |
–50 000 |
0 |
1 055 200 |
813 419 |
77 % |
|
Mitmesugused sisekoosolekute kulud |
3 050 000 |
– 397 000 |
0 |
2 653 000 |
2 650 000 |
100 % |
|
Koosolekud, kongressid ja konverentsid |
1 310 000 |
0 |
0 |
1 310 000 |
905 991 |
69 % |
|
WTO parlamentaarse konverentsi ja muude parlamentidevaheliste delegatsioonide, ajutiste delegatsioonide ja WTO delegatsiooni koosolekute mitmesugused korralduskulud |
850 000 |
0 |
0 |
850 000 |
435 160 |
51 % |
|
AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud |
451 000 |
–25 000 |
0 |
426 000 |
120 188 |
28 % |
|
Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud |
50 000 |
25 000 |
0 |
75 000 |
54 825 |
73 % |
|
Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee mitmesugused korralduskulud |
40 000 |
0 |
0 |
40 000 |
6 595 |
16 % |
|
Kulutused reisibüroo teenustele |
1 248 000 |
190 000 |
0 |
1 438 000 |
1 351 750 |
94 % |
|
Eksperdiarvamuste hankimine |
10 360 000 |
– 599 000 |
0 |
9 761 000 |
7 565 986 |
78 % |
|
Dokumentatsiooni- ja raamatukogu kulud |
4 432 300 |
0 |
0 |
4 432 300 |
3 908 449 |
88 % |
|
Arhiivkogude kulud |
1 858 200 |
0 |
0 |
1 858 200 |
1 855 578 |
100 % |
|
Suhted kolmandate riikide parlamentidega ja toetus parlamentaarsele demokraatiale |
470 000 |
0 |
0 |
470 000 |
458 853 |
98 % |
|
Euroopa Liidu Teataja |
5 361 000 |
0 |
0 |
5 361 000 |
4 150 500 |
77 % |
|
Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded |
4 395 000 |
0 |
0 |
4 395 000 |
4 367 052 |
99 % |
|
Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud |
13 708 000 |
972 429 |
0 |
14 680 429 |
13 633 133 |
93 % |
|
Külastajatekeskus |
12 100 000 |
1 000 000 |
0 |
13 100 000 |
12 725 985 |
97 % |
|
Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest |
27 100 000 |
–1 000 000 |
0 |
26 100 000 |
24 534 587 |
94 % |
|
Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine |
2 245 000 |
354 571 |
0 |
2 599 571 |
2 165 975 |
83 % |
|
Parlamendi telekanal (Web TV) |
9 000 000 |
0 |
0 |
9 000 000 |
8 992 000 |
100 % |
|
Euroopa tuleviku aruteluga seotud teavitamiskulud |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
|
Audiovisuaalse teabe kulud |
12 200 000 |
0 |
0 |
12 200 000 |
12 137 103 |
99 % |
|
Teabevahetus riikide parlamentidega |
900 000 |
– 409 000 |
0 |
491 000 |
291 208 |
59 % |
|
Infobüroodega seotud kulud |
1 040 000 |
0 |
0 |
1 040 000 |
1 035 000 |
100 % |
|
Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud |
53 750 000 |
0 |
0 |
53 750 000 |
53 355 142 |
99 % |
|
Euroopa tasandi erakondade rahastamine |
14 075 000 |
0 |
0 |
14 075 000 |
13 954 330 |
99 % |
|
Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine |
9 140 000 |
0 |
0 |
9 140 000 |
8 778 850 |
96 % |
|
Parlamendiliikmete assistendid |
159 892 000 |
–8 830 000 |
8 832 000 |
159 894 000 |
152 645 163 |
95 % |
|
Vahetuskursi erinevused |
250 000 |
630 000 |
0 |
880 000 |
773 678 |
88 % |
|
Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud |
170 000 |
0 |
0 |
170 000 |
170 000 |
100 % |
|
Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud |
140 000 |
0 |
0 |
140 000 |
140 000 |
100 % |
Peatükk 10 0 |
Määratlemata otstarbega assigneeringud |
15 691 800 |
–15 691 800 |
0 |
0 |
0 |
— |
Peatükk 10 1 |
Ettenägematute kulude reserv |
10 000 000 |
–9 800 000 |
0 |
200 000 |
0 |
— |
Peatükk 10 3 |
Laienemisreserv |
750 000 |
– 750 000 |
0 |
0 |
0 |
— |
Peatükk 10 4 |
Info- ja kommunikatsioonipoliitika reserv |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
Peatükk 10 5 |
Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks |
15 000 000 |
–11 000 000 |
–4 000 000 |
0 |
0 |
— |
Peatükk 10 6 |
Uute prioriteetsete eesmärkide reserv |
5 000 000 |
–5 000 000 |
0 |
0 |
0 |
— |
Peatükk 10 8 |
Süsteemi EMAS reserv |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
— |
Kõik kokku |
1 607 363 235 |
0 |
9 397 164 |
1 616 760 399 |
1 552 290 272 |
96 % |