ISSN 1725-5171 doi:10.3000/17255171.C_2010.158.est |
||
Euroopa Liidu Teataja |
C 158 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Teave ja teatised |
53. köide |
Teatis nr |
Sisukord |
Lehekülg |
|
II Teatised |
|
|
EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
|
|
Euroopa Komisjon |
|
2010/C 158/01 |
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid ( 1 ) |
|
2010/C 158/02 |
Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5755 – Schneider Electric/Areva T&D) ( 1 ) |
|
2010/C 158/03 |
Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5811 – Erste Bank/ASK) ( 1 ) |
|
|
IV Teave |
|
|
TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
|
|
Nõukogu |
|
2010/C 158/04 |
Nõukogu akt, 23. oktoober 2009, millega nimetatakse ametisse Europoli asedirektor |
|
2010/C 158/05 |
Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 4 – nõukogu seisukoht |
|
|
Euroopa Komisjon |
|
2010/C 158/06 |
||
|
V Teated |
|
|
HALDUSMENETLUSED |
|
|
Euroopa Komisjon |
|
2010/C 158/07 |
Konkursikutse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte rakenduskava raames |
|
|
KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
|
|
Euroopa Komisjon |
|
2010/C 158/08 |
Riigiabi – Poola – Riigiabi C 40/08 (ex N 163/08) – ümberkorraldusabi ettevõtjale PZL Hydral S.A. – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 ( 1 ) |
|
|
MUUD AKTID |
|
|
Euroopa Komisjon |
|
2010/C 158/09 |
||
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
|
II Teatised
EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED
Euroopa Komisjon
18.6.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 158/1 |
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine
Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid
(EMPs kohaldatav tekst)
2010/C 158/01
Otsuse vastuvõtmise kuupäev |
12.5.2010 |
||||
Riikliku abi viitenumber |
N 406/09 |
||||
Liikmesriik |
Saksamaa |
||||
Piirkond |
Bayern |
||||
Nimetus (ja/või abisaaja nimi) |
Clusterfonds Seed GmbH & Co. KG |
||||
Õiguslik alus |
Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Seed GmbH & Co. KG; Beteiligungsgrundsätze der Clusterfonds Seed GmbH & Co. KG; Geschäftsordnung für den Beteiligungsausschuss der Clusterfonds Seed GmbH & Co. KG |
||||
Meetme liik |
Abiskeem |
||||
Eesmärk |
Riskikapital |
||||
Abi vorm |
Kapitalisüstid |
||||
Eelarve |
Kavandatud abi kogusumma: 24 miljonit EUR |
||||
Abi osatähtsus |
— |
||||
Kestus |
kuni 31.12.2015 |
||||
Majandusharud |
Kõik sektorid |
||||
Abi andva asutuse nimi ja aadress |
|
||||
Muu teave |
— |
Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm
Otsuse vastuvõtmise kuupäev |
30.4.2010 |
||||
Riikliku abi viitenumber |
N 678/09 |
||||
Liikmesriik |
Belgia |
||||
Piirkond |
Région de Bruxelles-Capitale Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
||||
Nimetus (ja/või abisaaja nimi) |
Mesure de soutien au transport intermodal par la navigation intérieure dans la région de Bruxelles-Capitale Steun aan het intermodaal vervoer per binnenvaart binnen het Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
||||
Õiguslik alus |
Contrat de gestion entre la Région de Bruxelles-Capitale et le Port de Bruxelles 2008-2012 Beheerscontract tussen het Brussels Hoofdstedelijk Gewest en de Haven van Brussel 2008-2012 |
||||
Meetme liik |
Abiskeem |
||||
Eesmärk |
Valdkondlik arendustegevus |
||||
Abi vorm |
Otsene toetus |
||||
Eelarve |
Kavandatud aastased kulutused: 0,3 miljonit EUR; Kavandatud abi kogusumma: 0,9 miljonit EUR |
||||
Abi osatähtsus |
20 % |
||||
Kestus |
1.1.2010–31.12.2012 |
||||
Majandusharud |
Siseveetransport |
||||
Abi andva asutuse nimi ja aadress |
|
||||
Muu teave |
— |
Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm
Otsuse vastuvõtmise kuupäev |
27.4.2010 |
|||||
Riikliku abi viitenumber |
N 714/09 |
|||||
Liikmesriik |
Holland |
|||||
Piirkond |
— |
|||||
Nimetus (ja/või abisaaja nimi) |
Uitbreiding tonnageregeling tot kabelleggers, pijpenleggers, onderzoeksschepen en kraanschepen |
|||||
Õiguslik alus |
Wet inkomstenbelasting 2001 |
|||||
Meetme liik |
Abiskeem |
|||||
Eesmärk |
Valdkondlik arendustegevus |
|||||
Abi vorm |
Maksumäära vähendamine |
|||||
Eelarve |
Kavandatud aastased kulutused: 6 miljonit EUR |
|||||
Abi osatähtsus |
— |
|||||
Kestus |
1.1.2010–31.12.2019 |
|||||
Majandusharud |
Mere- ja rannikuveetransport |
|||||
Abi andva asutuse nimi ja aadress |
|
|||||
Muu teave |
— |
Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm
18.6.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 158/4 |
Teatatud koondumise aktsepteering
(Toimik COMP/M.5755 – Schneider Electric/Areva T&D)
(EMPs kohaldatav tekst)
2010/C 158/02
26. märtsil 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:
— |
Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
— |
elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5755 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
18.6.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 158/4 |
Teatatud koondumise aktsepteering
(Toimik COMP/M.5811 – Erste Bank/ASK)
(EMPs kohaldatav tekst)
2010/C 158/03
27. mail 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:
— |
Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
— |
elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5811 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
IV Teave
TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
Nõukogu
18.6.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 158/5 |
NÕUKOGU AKT,
23. oktoober 2009,
millega nimetatakse ametisse Europoli asedirektor
2010/C 158/04
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Politseiameti loomise konventsiooni (Europoli konventsioon) (1), eriti selle artikli 29 lõiget 2,
tegutsedes ametiasutusena, kes on volitatud nimetama Europoli asedirektori,
võttes arvesse haldusnõukogu arvamust
ning arvestades järgmist:
(1) |
Tulenevalt sellest, et Europoli asedirektor esitas avalduse ametist lahkumiseks, milleks nõukogu andis oma nõusoleku (2), on vaja ametisse nimetada uus asedirektor. |
(2) |
Europoli töötajate suhtes kohaldatavates personalieeskirjades (3), eelkõige nende 8. liites, on erisätted, mis käsitlevad Europoli direktori või asedirektori valimise menetlust. |
(3) |
Haldusnõukogu esitas nõukogule lühikese nimekirja sobilikest kandidaatidest koos iga kandidaadi täielike andmetega ning täieliku kandidaatide nimekirja. |
(4) |
Haldusnõukogu poolt esitatud kogu asjakohase teabe põhjal soovib nõukogu nimetada ametisse kandidaadi, kes vastab nõukogu arvates kõikidele asedirektori vaba ametikoha nõuetele, |
OTSUSTAS:
Artikkel 1
Käesolevaga nimetatakse Antonius DRIESSEN Europoli asedirektoriks ajavahemikuks 1. novembrist 2009–31. oktoobrini 2013.
Artikkel 2
Käesolev akt jõustub selle vastuvõtmise päeval.
See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Luxembourg, 23. oktoober 2009
Nõukogu nimel
eesistuja
T. BILLSTRÖM
(1) EÜT C 316, 27.11.1995, lk 2.
(2) Dok 11637/09.
(3) Vt nõukogu 3. detsembri 1998. aasta akti, millega nähakse ette Europoli töötajate suhtes kohaldatavad personalieeskirjad (EÜT C 26, 30.1.1999, lk 23.)
18.6.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 158/6 |
Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve projekt nr 4 – nõukogu seisukoht
2010/C 158/05
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eelkõige selle artikliga 106a,
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) mida on muudetud nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, (2) eriti selle artiklit 37,
ning arvestades järgmist:
— |
Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009. aastal (3); |
— |
komisjon esitas 16. aprillil 2010 ettepaneku, mis sisaldab 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4, |
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
Ainus artikkel
Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 4 suhtes võeti vastu 11. juunil 2010.
Nimetatud seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil: http://www.consilium.europa.eu/
Luxembourg, 11. juuni 2010
Nõukogu nimel
eesistuja
E. SALGADO
(1) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, koos parandustega EÜTs L 25, 30.1.2003, lk 43 ja ELT L 99, 14.4.2007, lk 18.
(2) ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.
(3) ELT L 64, 12.3.2010, lk 1.
Euroopa Komisjon
18.6.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 158/7 |
Euro vahetuskurss (1)
17. juuni 2010
2010/C 158/06
1 euro =
|
Valuuta |
Kurss |
USD |
USA dollar |
1,2363 |
JPY |
Jaapani jeen |
112,89 |
DKK |
Taani kroon |
7,4387 |
GBP |
Inglise nael |
0,83490 |
SEK |
Rootsi kroon |
9,5740 |
CHF |
Šveitsi frank |
1,3778 |
ISK |
Islandi kroon |
|
NOK |
Norra kroon |
7,8705 |
BGN |
Bulgaaria lev |
1,9558 |
CZK |
Tšehhi kroon |
25,731 |
EEK |
Eesti kroon |
15,6466 |
HUF |
Ungari forint |
279,21 |
LTL |
Leedu litt |
3,4528 |
LVL |
Läti latt |
0,7076 |
PLN |
Poola zlott |
4,0756 |
RON |
Rumeenia leu |
4,2355 |
TRY |
Türgi liir |
1,9308 |
AUD |
Austraalia dollar |
1,4281 |
CAD |
Kanada dollar |
1,2668 |
HKD |
Hongkongi dollar |
9,6299 |
NZD |
Uus-Meremaa dollar |
1,7627 |
SGD |
Singapuri dollar |
1,7205 |
KRW |
Korea won |
1 499,72 |
ZAR |
Lõuna-Aafrika rand |
9,3646 |
CNY |
Hiina jüaan |
8,4428 |
HRK |
Horvaatia kuna |
7,2050 |
IDR |
Indoneesia ruupia |
11 281,05 |
MYR |
Malaisia ringit |
4,0235 |
PHP |
Filipiini peeso |
57,102 |
RUB |
Vene rubla |
38,2140 |
THB |
Tai baht |
40,062 |
BRL |
Brasiilia reaal |
2,2002 |
MXN |
Mehhiko peeso |
15,5187 |
INR |
India ruupia |
57,2470 |
(1) Allikas: EKP avaldatud viitekurss.
V Teated
HALDUSMENETLUSED
Euroopa Komisjon
18.6.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 158/8 |
Konkursikutse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte rakenduskava raames
2010/C 158/07
Teatatakse konkursikutsest seoses kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte (FCH JU) iga-aastase rakenduskavaga.
Taotlusi oodatakse seoses järgmise konkursiga: FCH-JU-2010-1
Konkursi dokumentatsioon, sh tähtaeg ja eelarve, on esitatud konkursikutses, mis avaldatakse järgmisel veebilehel:
http://cordis.europa.eu/
KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED
Euroopa Komisjon
18.6.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 158/9 |
RIIGIABI – POOLA
Riigiabi C 40/08 (ex N 163/08) – ümberkorraldusabi ettevõtjale PZL Hydral S.A.
Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2
(EMPs kohaldatav tekst)
2010/C 158/08
Komisjon teavitas 10. septembri 2008. aasta kirjaga Poolat oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus, mis käsitleb eespool nimetatud abi või meetmeid. Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles 12. novembril 2008 esitatud kirjas teatas komisjon Poolale oma otsusest laiendada ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohaldamisala selliselt, et see hõlmaks ka Poola kavandatavaid täiendavaid meetmeid abisaaja suhtes.
Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused täiendavate meetmete kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:
European Commission |
Directorate-General for Competition |
State Aid Greffe |
1049 Bruxelles/Brussel |
BELGIQUE/BELGIË |
Faks +32 22961242 |
Märkused edastatakse Poolale. Märkused esitanud huvitatud isiku andmete konfidentsiaalset käsitlemist võib nõuda kirjalikult, esitades nõude põhjendused.
KOKKUVÕTE
MENETLUS
Poola teatas 27. märtsil 2008, et kavatseb anda ettevõtjale PZL Hydral S.A (edaspidi „PZL Hydral”) ümberkorraldusabi. Komisjon võttis 10. septembril 2008 vastu otsuse algata teatatud meetmete (1) suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud uurimismenetlus.
KIRJELDUS
Lisaks komisjoni 10. septembri otsuses kirjeldatud meetmetele kavandavad Poola ametiasutused anda ettevõtjale riigiabi riigivõla kustutamise (18,7 miljonit Poola zlotti) ja ajatamise (8,9 miljonit Poola zlotti) vormis. Seoses ülejäänud riigivõlaga kavandab Poola täiendavaid meetmeid, mida ta ei pea riigiabiks: riigivõla kustutamine summas 49 miljonit Poola zlotti ja ajatamine summas 142 miljonit Poola zlotti. Riigiabi, mida Poola kavandab PZL Hydralile anda ja mis ei sisaldunud komisjoni 10. septembri otsuses, ulatub 218,6 miljoni Poola zlotini.
HINNANG
Komisjon on seisukohal, et teatatud meetmeid, mille moodustavad riigivõla kustutamine (18,7 miljonit poola zlotti) ja maksete edasilükkamine (8,9 miljonit Poola zlotti), tuleb käsitleda riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Lisaks sellele tundub, et ka täiendavaid meetmeid 191 miljoni Poola zloti väärtuses, mis Poola arvates ei ole riigiabi, võib käsitleda riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seda küsimust peab komisjon veel selgitama.
Komisjon on otsustanud laiendada ametliku uurimismenetluse algatamist käsitlenud 10. septembri otsuse kohaldamisala selliselt, et see hõlmaks ka ümberkorraldusabi ettevõtjale PZL Hydral S.A., mida Poola kavatseb anda eespool nimetatud meetmete vormis. Kahtlused 10. septembri otsuses kirjeldatud kavandatavate meetmete ja riigiabi eeskirjade ühilduvuse kohta kehtivad ka eespool nimetatud meetmete suhtes.
KIRJA TEKST
„Komisja pragnie poinformować Polskę, że po przeanalizowaniu informacji dostarczonych przez polskie władze na temat środków, o których mowa powyżej, podjęła decyzję o rozszerzeniu postępowania wszczętego na podstawie art. 88 ust. 2 Traktatu WE w dniu 10 września 2008 r.
I. POSTĘPOWANIE
Pismem z dnia 27 marca 2008 r., zarejestrowanym w tym dniu, polskie władze zgłosiły plan restrukturyzacji dla Spółki PZL-Hydral S.A (zwanej dalej »PZL Hydral«).
Pismem z dnia 10 września 2008 r. Komisja poinformowała polskie władze o swojej decyzji w sprawie wszczęcia postępowania wyjaśniającego przewidzianego w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do zgłaszanych środków (2).
W piśmie z dnia 2 października 2008 r. polskie władze przedstawiły swoje uwagi.
II. PRZYCZYNY ROZSZERZENIA POSTĘPOWANIA
W swoim piśmie z dnia 2 października polskie władze zawiadomiły Komisję, że formalne postępowanie wyjaśniające wszczęte w dniu 10 września 2008 r. nie uwzględnia dwóch środków, mianowicie umorzenia zadłużenia publicznoprawnego w kwocie 18,7 mln PLN oraz odroczenia spłaty zadłużenia publicznoprawnego w kwocie 8,9 mln PLN, zgłoszonych przez polskie władze w dniu 27 marca 2008 r.
Ponadto w trakcie prowadzonego postępowania Komisja stwierdziła, że dwa inne środki, mianowicie planowane umorzenie narosłego zadłużenia publicznoprawnego w łącznej kwocie 49 mln PLN oraz rozłożenie na raty spłaty zobowiązań publicznoprawnych w łącznej kwocie 142 mln PLN, mogą stanowić dodatkową pomoc państwa, a także budzą również wątpliwości co do swojej zgodności z zasadami dotyczącymi pomocy państwa.
W związku z powyższym Komisja postanowiła rozszerzyć zakres formalnego postępowania wyjaśniającego wszczętego w dniu 10 września 2008 r. o środki opisane poniżej.
III. OPIS
Jeżeli chodzi o opis przedmiotowej spółki oraz projekt restrukturyzacji, Komisja odsyła do swojej decyzji z dnia 10 września 2008 r.
Oprócz pomocy opisanej w decyzji z dnia 10 września 2008 r., w stosunku do beneficjenta planowane są dalsze środki, będące przedmiotem niniejszego rozszerzenia postępowania.
W ramach pakietu pomocy państwa na rzecz PZL Hydral polskie władze planują umorzenie zadłużenia publicznoprawnego spółki w kwocie 18,7 mln PLN (5,5 mln EUR) oraz odroczenie spłaty jej zadłużenia publicznoprawnego w kwocie 8,9 mln PLN (2,6 mln EUR).
Ponadto, w odniesieniu do narosłych zobowiązań publicznoprawnych opisanych w decyzji z dnia 10 września 2008 r., polskie władze zgłosiły planowane środki w postaci umorzenia zadłużenia publicznoprawnego w łącznej kwocie 49 mln PLN (14 mln EUR) oraz w postaci odroczenia lub rozłożenia na raty zobowiązań w łącznej kwocie 142 mln EUR (41,8 mln EUR), traktowane przez polskie władze jako środki nieobjęte pomocą państwa. Polskie władze twierdzą, że środki te spełniają test prywatnego wierzyciela, i argumentują, że bez tych środków spółka byłaby zmuszona do wniesienia wniosku o otwarcie postępowania upadłościowego, a w tym przypadku wierzyciele ponieśliby jeszcze większe straty.
IV. OCENA
Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE
Art. 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc, przyznana przez państwo członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez uprzywilejowywanie niektórych przedsiębiorstw lub produkcji niektórych towarów oraz która wpływa na wymianę handlową pomiędzy państwami członkowskimi, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem.
Planowane umorzenie zadłużenia w kwocie 18,7 mln PLN (5,5 mln EUR) oraz planowane odroczenie spłaty zadłużenia publicznoprawnego w kwocie 8,9 mln (2,6 mln EUR) opierają się na zasobach państwowych i przynoszą beneficjentowi korzyść, jakiej nie mógłby uzyskać na rynku. Dlatego też, ze względu na swój charakter, takie środki mogą zakłócić konkurencję.
W odniesieniu do planowanego umorzenia zadłużenia publicznoprawnego (49 mln EUR) oraz odroczenia spłaty zadłużenia publicznoprawnego (wartość nominalna w kwocie 142 mln PLN), które polskie władze przedstawiają jako środki niestanowiące pomocy państwa, Komisja ma wątpliwości, czy w danych okolicznościach można zastosować test prywatnego wierzyciela.
Polskie władze twierdzą, że proces restrukturyzacji oparty na częściowym umorzeniu zadłużenia jest dla wierzycieli korzystniejszy niż scenariusz oparty na postępowaniu upadłościowym. Komisja stwierdza jednak, że, po pierwsze, jakakolwiek spłata zobowiązań publicznoprawnych w scenariuszu restrukturyzacji uzależniona jest od wcześniejszego przyznania pomocy państwa (głównie w formie zastrzyków kapitału od ARP). Po drugie, obecna sytuacja jest wynikiem nieegzekwowania długów publicznoprawnych, które również zdaje się stanowić pomoc państwa udzieloną już spółce.
Dlatego też, na podstawie przyjętej praktyki i orzecznictwa oraz biorąc pod uwagę fakt, że wspomniane środki opierają się na zasobach państwowych, przynoszą beneficjentowi korzyść, jakiej nie mógłby uzyskać na rynku oraz mogą zakłócić konkurencję, Komisja ma wątpliwości, czy proponowane umorzenia i odroczenia spłaty, które według polskich władz spełniają test prywatnego wierzyciela, powinno się traktować jako środki niestanowiące pomocy państwa.
Wyłączenia na podstawie art. 87 ust. 2 i 3 Traktatu WE
Komisja odsyła do swojej decyzji z dnia 10 września 2008 r.
W kontekście obecnego rozszerzenia formalnego postępowania wyjaśniającego, w kwestii przestrzegania warunków zawartych w Wytycznych wspólnotowych dotyczących pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw (3), Komisja pragnie dodać, co następuje:
Zgodnie z postanowieniami określonymi w pkt 43–45 Wytycznych pomoc musi być ograniczona do niezbędnego minimum, a od beneficjentów pomocy oczekuje się znaczącego wkładu w proces restrukturyzacji ze środków własnych lub z zewnętrznych, prywatnych źródeł finansowania.
Komisja zauważa, że wielkość kosztów restrukturyzacji oraz kwoty pomocy, przedstawiona przez polskie władze, zdaje się być zaniżona. Komisja ma wątpliwości, czy proponowane umorzenia i odroczenia spłaty zadłużenia powinno się traktować jako środki niestanowiące pomocy. Jeśli w obliczeniach kosztów restrukturyzacji uwzględnione zostałyby wszystkie te umorzenia i odroczenia oraz wszelka otrzymana pomoc, wkład własny (nawet jeśli zostałby w całości potraktowany jako rzeczywisty i faktyczny) byłby dużo niższy niż określone w wytycznych 50 %.
V. DECYZJA
W świetle powyższego Komisja postanowiła rozszerzyć zakres swojej decyzji z dnia 10 września 2008 r. o wszczęciu formalnego postępowania wyjaśniającego na podstawie art. 88 ust. 2 Traktatu WE o wyżej wymienione środki, z powodu swoich wątpliwości co do zgodności tych środków ze wspólnym rynkiem.
W świetle powyższych ustaleń Komisja, działając zgodnie z procedurą określoną w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, zwraca się do polskich władz o przedłożenie uwag i dostarczenie wszelkich informacji, jakie mogą być pomocne w ocenie przedmiotowej pomocy, w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma.
Komisja zwraca się do polskich władz o bezzwłoczne przekazanie kopii niniejszego pisma Spółce PZL Hydral S.A.
Komisja pragnie przypomnieć polskim władzom, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma skutek zawieszający oraz zwrócić uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka pomoc niezgodna z prawem może zostać odzyskana od beneficjenta.
Komisja uprzedza polskie władze, że udostępni zainteresowanym stronom informacje, publikując niniejsze pismo wraz z jego streszczeniem w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja udostępni informacje również zainteresowanym stronom w krajach EFTA, będących sygnatariuszami Porozumienia EOG, publikując zawiadomienie w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając kopię niniejszego pisma. Wszystkie zainteresowane strony zostaną wezwane do przedstawienia uwag w ciągu jednego miesiąca od dnia publikacji.
Jeśli niniejsze pismo zawiera informacje poufne, które nie powinny zostać opublikowane, należy poinformować o tym Komisję w terminie piętnastu dni roboczych od daty jego otrzymania. Jeżeli Komisja nie otrzyma w wyznaczonym terminie umotywowanego wniosku, uzna to za wyrażenie zgody na ujawnianie pełnej treści niniejszego pisma.”
(1) Seni avaldamata.
(2) Dotychczas niepublikowana.
(3) Dz.U. C 244 z 1.10.2004, s. 2.
MUUD AKTID
Euroopa Komisjon
18.6.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 158/12 |
Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine
2010/C 158/09
Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7 (1). Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.
MUUTMISTAOTLUS
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006
Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9
„WELSH BEEF”
EÜ nr: UK-PGI-0105-0057-16.4.2007
KGT ( X ) KPN ( )
1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:
— |
|
Toote nimetus |
— |
|
Toote kirjeldus |
— |
|
Geograafiline piirkond |
— |
|
Päritolutõend |
— |
|
Tootmismeetod |
— |
|
Seos piirkonnaga |
— |
|
Märgistamine |
— |
|
Riiklikud nõuded |
— |
|
Muu |
2. Muudatus(t)e liik:
— |
|
Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
— |
|
Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
— |
|
Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
— |
|
Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |
3. Muudatus(ed):
Hybu Cig Cymru – Meat Promotion Wales (HCC) on tööstusharu juhitav organisatsioon, kes vastutab Walesi punase liha tööstuse arendamise, reklaamimise ja turustamise eest. Juulis 2004 nõustus HCC Walesi valitsuse (Welsh Assembly Government) palvel täitma geograafilise tähise „Welsh Beef” järelevalvaja ülesannet.
HCC konsulteeris kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” vastavuse, väärtuse, piirangute ja tulevase potentsiaali määratlemiseks tööstusharu esindajatega. Nõupidamise eesmärk oli leida parim meetod Walesi liha väärtuse tõstmiseks ja geograafilise tähise parim rakendamine selle eesmärgi saavutamisel. Lepiti kokku, et geograafiline tähis peab kajastama Walesi lihatööstuse praegust olukorda ning muudatused tõhustaksid kõnealuse tähise järelevalvet ja kontrolli tulevikus.
Muudatusettepanekud
3.1. Toote kirjeldus:
Muudatused |
Selgitus |
Nimetuse „esmaklassilised veised (veised, kes ei ole aretatud)” lisamine. |
Tagamaks, et toote „Welsh Beef” jaoks kvalifitseeruvad üksnes esmaklassilised kariloomad. |
Nimetusest „aretatud” loobumine. |
Sõna „aretatud” tähendusest tekkinud segaduse vähendamine. |
Walesi veiseliha jaoks EUROP klassifikatsiooni ja lihakusklassi lisamine. |
Walesi veiseliha täiendav määratlemine, rõhutades veiselihatoodete standardeid. |
Lisatakse: „Ajalooliselt on olnud Walesi traditsioonilised veisetõud valdavalt Welsh Black ja Hereford. Kõnealused tõud on jäänud Walesi veiselihatööstuse aluseks tänapäevalgi. Walesi veiseliha on saadud Walesi traditsioonilistelt veisetõugudelt ning kõnealuste tõugude omavahelise ristamise või mis tahes muu tunnustatud tõuga ristamise teel aretatud veistelt”. |
Rõhutamaks, et kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” tooraine on saadud Walesi traditsioonilistelt veisetõugudelt. |
Lisatakse: „Kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” kaubamärgi ja terviklikkuse kaitse tagamiseks tapetakse ja töödeldakse veised HCC kontrollisüsteemi raames heakskiidetud tapamajades/töötlemisettevõtetes”. |
Vastava kontrolli ja järelevalve kaudu kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” kaubamärgi ja terviklikkuse tagamine. |
3.2. Päritolutõend:
Muudatused |
Selgitus |
||||||||
Lisatakse: „Meat Promotion Wales (HCC) on tööstusharu juhitav organisatsioon, kes vastutab Walesi punase liha tööstuse arendamise, reklaamimise ja turustamise eest”. |
HCC nõustus Walesi valitsuse (Welsh Assembly Government) palvel täitma kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” järelevalvaja ülesannet. |
||||||||
Lisatakse: „HCC kontrollisüsteemiga tagatakse nimetust „Welsh Beef” kandvate veiste spetsifikaadi nõuetele vastamine. Kõik tähist „Welsh Beef” kasutada soovivad tapamajad ja töötlemisettevõtted peavad HCC määratud kontrolliasutusele igal aastal näitama, et veised vastavad KGT spetsifikaadi nõuetele ning käitis töötab parimate tavade suuniste kohaselt. Heakskiitmist tõendav sertifikaat on tööruumides nähtavalt välja pandud. HCC kontrollib ka pisteliselt tapamaja/töötlemisettevõtte heakskiitmist ning kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” kaubamärgi litsentsi kasutamist. HCC kontrollisüsteemi kriteeriume täiustatakse pidevalt”. |
Säilitamaks kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” terviklikkus vastava kontrolli ja järelevalve kaudu, jätab HCC endale õiguse teostada järelevalvet kõikide kõnealust kaitstud geograafilist tähist kasutavate käitiste üle. |
||||||||
Lisatakse: „Tootmisprotsessi kõikidel etappidel peetakse asjakohast dokumentatsiooni toote jälgitavuse tagamiseks. Tapamajades registreeritakse tapanumber, tapakuupäev, klassifitseerimise üksikasjad ning jahutatud rümba mass. Kõnealune teave lisatakse rümba küljes olevale etiketile ning see on HCC kontrollimiseks kättesaadav”. |
Kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” järelevalve eesmärgil kontrollib HCC märgistamisteavet vähemalt kord aastas. |
||||||||
Lisatakse: „Toote jälgitavusega seotud miinimumnõuded on:
|
Kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” jälgitavuse nõuete vastavuse tagamine HCC kontrollisüsteemi kriteeriumidele. |
3.3. Tootmismeetod:
Muudatused |
Selgitus |
Lisatakse: „Tapale viiakse 24–48 kuu vanuseid veiseid, kes ei tohi olla aretatud”. |
Veiste tapavanuse vahemiku rõhutamine, et kvalifitseeruda kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” kasutamiseks Eelmine vanusevahemik oli liiga ettekirjutav ning takistas vanemate veiste kvalifitseerimist kaitstud geograafilise tähise jaoks. Vanade veiste lisamise vältimiseks laiendati spetsifikaati sel viisil, et lisati üksnes esmaklassilised veised (veised, kes ei ole aretatud). |
Lisatakse: „Liha peab olema saadud Walesis sündinud ja kasvanud veistelt”. |
Rõhutamaks, et kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” tooraine on saadud Walesis sündinud ja kasvanud veistelt. |
Lisatakse: „Kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” kaubamärgi ja terviklikkuse tagamiseks tapetakse ja töödeldakse veised HCC kontrollisüsteemi raames heakskiidetud tapamajades/töötlemisettevõtetes”. |
Vastava kontrolli ja järelevalve kaudu kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” kaubamärgi ja terviklikkuse tagamine. |
Lisatakse: „HCC kontrollisüsteemi tingimustele vastavad tapamajad ja töötlemisettevõtted ei ole piiratud Walesi kui määratletud geograafilise piirkonnaga”. |
Kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” määratluse täpsustamiseks. |
Lisatakse: „Loomad tapetakse ja lihakehad korrastatakse tapamajas vastavalt tunnustatud tööstuslikele spetsifikaatidele või õigusaktide või tarbijate nõudmiste kohaselt”. |
Kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” määratluse täpsustamiseks Eelmise lihakeha korrastust käsitleva spetsifikatsiooniga oli lubatud üksnes liha ja kariloomade komisjoni spetsifikatsioon, mida peeti liiga piiravaks. |
Lisatakse: „Kõik jaotustükid peavad asjaomase etiketi alusel olema identifitseeritavad tootena „Welsh Beef” (vt punkt 4.8)”. |
Walesi veiseliha jaotustükkide märgistamise tagamine vastavalt kaitstud geograafilisele tähisele. |
3.4. Seos piirkonnaga:
Muudatused |
Selgitus |
Lisatakse: „Valdavalt kasutatud veisetõud on olnud omamaised Welsh Black ja Hereford”. „Walesi veiseliha eristatavad omadused on tingitud selliste traditsiooniliste tõugude mõjust, millele Walesi veiselihatööstus jätkuvalt tugineb”. |
Rõhutamaks, et kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” tooraine on saadud Walesi traditsioonilistelt veisetõugudelt. |
3.5. Märgistamine:
Muudatused |
Selgitus |
Lisatakse: „Geograafiline tähis „Welsh Beef” peab olema nähtav rümbal, rümba osadel või jaotustükkidel kombinatsioonis HCC registreeritud kaubamärgi „Welsh Beef” ja kaitstud geograafilise tähise sümboliga”. |
Rümba osade ja jaotustükkide asjakohase märgistamise ning kaitstud geograafiline tähise „Welsh Beef” ja kaubamärgi terviklikkuse tagamiseks. |
Lisatakse: „HCC tagab märgistamise üksikasjalikud suunised. HCC kontrollisüsteemi raames kontrollitakse ka märgistamissüsteemi”. |
Tagamaks, et tapamajade ja lihatootmiskäitiste töötajad teavad, kust saada suunised märgistamise kohta ning et kaitstud geograafilist tähist ei kasutataks valesti. |
KOONDDOKUMENT
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006
„WELSH BEEF”
EÜ nr: UK-PGI-0105-0057-16.4.2007
KGT ( X ) KPN ( )
1. Nimetus:
„Welsh Beef”
2. Liikmesriik või kolmas riik:
Ühendkuningriik
3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:
3.1. Toote liik:
Klass 1.1. |
Värske liha (ja rups) |
Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab
Tootenime „Welsh Beef” kasutatakse rümpade või jaotustükkide puhul, mis on saadud Walesis sündinud ja kasvatatud esmaklassilistelt veistelt (veised, kes ei ole aretatud). „Welsh Beef” tootjate eesmärk on saavutada rümpade klassifitseerimise kohaselt lihakusklass R või järgmine ning rasvaklass 4L või eelmine. Vt järgmine tabel.
Tootele „Welsh Beef” taotletav rümpade EUROP klassifitseerimine
|
Rasvaklass |
|||||||
1 |
2 |
3 |
4L |
4H |
5L |
5H |
||
Lihakus |
E |
x |
x |
x |
X |
|
|
|
U + |
x |
x |
x |
X |
|
|
|
|
– U |
x |
x |
x |
X |
|
|
|
|
R |
x |
x |
x |
X |
|
|
|
|
O + |
|
|
|
|
|
|
|
|
– O |
|
|
|
|
|
|
|
|
P + |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– P |
|
|
|
|
|
|
|
x tähistab tootele „Welsh Beef” taotletavat rümpade EUROP klassifitseerimist |
Ajalooliselt on olnud Walesi traditsioonilised veisetõud valdavalt Welsh Black ja Hereford. Need tõud on jäänud Walesi veiselihatööstuse aluseks tänapäevalgi. Walesi veiseliha on saadud Walesi traditsioonilistelt veisetõugudelt ning kõnealuste tõugude omavahelise ristamise või mis tahes muu tunnustatud tõuga ristamise teel aretatud veistelt.
Tapale viiakse 24–48 kuu vanuseid veiseid, kes ei tohi olla aretatud.
Kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” kaubamärgi ja terviklikkuse kaitse tagamiseks tapetakse ja töödeldakse veised Hybu Cig Cymru – Meat Promotion Wales (HCC) kontrollisüsteemi raames heakskiidetud tapamajades/töötlemisettevõtetes. Kõnealuse kontrollisüsteemiga tagatakse nimetust „Welsh Beef” kandvate veiste spetsifikaadi nõuetele vastamine. Kõik tähist „Welsh Beef” kasutada soovivad tapamajad ja töötlemisettevõtted peavad HCC määratud kontrolliasutusele igal aastal näitama, et veised vastavad KGT spetsifikaadi nõuetele ning käitis töötab parimate tavade suuniste kohaselt. HCC kontrollib ka pisteliselt tapamaja/töötlemisettevõtte heakskiitmist ning kaitstud geograafilise tähise „Welsh Beef” kaubamärgi litsentsi kasutamist.
Pärast tapmist ja rümba korrastamist võib veiseliha turustada terve lihakehana, terve küljena, külje osadena (tagaveerand/eesveerand) või veiseliha jaotustükkidena (sh veisehakkliha).
Lihakeha tervikuna on ümar, lihased on väga hästi arenenud ning kuni ümara abaosani ulatuv seljaosa on lai ja paks. Hõreda ja püsiva struktuuriga liha on puudutamisel tihke, sügavpunast värvi hästiarenenud lihastel on kollakasvalge rasvakiht. Üldiselt on liha hästi marmorjas.
3.2. Toorained:
—
3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):
Veiseid kasvatatakse määratletud geograafilise piirkonna rohumaadel ekstensiivselt vastavalt Walesi veisekasvatuse traditsioonilistele kasvatustavadele.
Kui lisaks rohumaalt saadavale haljassöödale kasutatakse lisasööta, peab sööt võimaluse korral olema saadud määratletud geograafilisest piirkonnast.
3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:
Iga tootja kontrollib ise oma karja rohumaadel ekstensiivselt kasvatatud veiseid. Loomad müüakse tapakaalu järgi tapamajadele või loomalaatadel. Liha peab olema saadud Walesis sündinud ja kasvanud veistelt ning tapetud/töödeldud HCC kontrollisüsteemi raames heakskiidetud tapamajades/töötlemisettevõtetes. Loomad tapetakse ja lihakehad korrastatakse tapamajas vastavalt tunnustatud tööstuslikele spetsifikaatidele või õigusaktide või tarbijate nõudmiste kohaselt.
HCC kontrollisüsteemi tingimustele vastavad tapamajad ja töötlemisettevõtted ei ole piiratud Walesi kui määratletud geograafilise piirkonnaga.
Tootmisprotsessi kõikidel etappidel peetakse asjakohast dokumentatsiooni toote jälgitavuse tagamiseks. Tapamajades registreeritakse tapanumber, tapakuupäev, klassifitseerimise üksikasjad ning jahutatud rümba mass. Kõnealune teave lisatakse rümba küljes olevale etiketile ning see on HCC kontrollimiseks kättesaadav.
3.5. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:
Ei kohaldata.
3.6. Erieeskirjad märgistamise kohta:
Kaitstud geograafiline tähis „Welsh Beef” peab olema nähtav rümbal, rümba osadel või jaotustükkidel kombinatsioonis HCC registreeritud kaubamärgi „Welsh Beef” ja kaitstud geograafilise tähise sümboliga.
4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:
Kogu Wales.
5. Seos geograafilise piirkonnaga:
5.1. Geograafilise piirkonna eripära:
Walesi veiseliha tootmise tähtsuse kohta on arvukalt ürikuid keltide, roomlaste, normannide ajast kuni tänapäevani. Autor Hewitti teostes „The Drovers’ Roads of Wales” ja „Medieval Wales” leidub Walesi veisekasvatusele arvukalt ajaloolisi viiteid.
Walesi veiseliha iseloomulik tunnus on tingitud Walesi maheda niiske kliima ja topograafia tõttu hästi kasvavatelt looduslikelt rohumaadelt saadavast rikkalikust haljassöödast.
Walesi rannajoon on 1 200 km pikk ning sisemaa ulatuslikke ja vaheldusrikkaid maastikke ilmestavad mäed, künkad, orud ja järved. Tänu piirkonna iseloomulikule sademeterohkusele sobib Wales suurepäraselt looduslike rahumaade jaoks. Aakrite kaupa levinud lopsakatest rohttaimedest, kanarbikust ja omamaistest lõhnavatest metsataimedest kootud ulatuslik sügavroheline rohuvaip on veiste söödana andnud oma panuse Walesi veiseliha iseloomulikule maitsele.
5.2. Toote eripära:
Nimetuse „Welsh Beef” kõlblikud on üksnes sellised veised, kes on sündinud ja kasvanud Walesis; tänu nimetusele tekib toote otsene seos geograafilise piirkonnaga, kus seda toodetakse.
Tarbijate jaoks toote kvaliteedi järjepidevuse tagamiseks peavad veised olema esmaklassilised (veised, kes ei ole aretatud) ja tapetud vanusevahemikus 24–48 elukuud. „Welsh Beef” tootjate eesmärk on saavutada rümpade klassifitseerimise kohaselt lihakusklass R või järgmine ning rasvaklass 4L või eelmine.
Walesi veiseliha eristatavad omadused on tingitud selliste traditsiooniliste tõugude mõjust, millele Walesi veiselihatööstus jätkuvalt tugineb.
Liha peab olema saadud veistelt, kes on tapetud/töödeldud heakskiidetud tapamajades/töötlemisettevõtetes. Loomad tapetakse ja lihakehad korrastatakse tapamajas vastavalt tunnustatud tööstuslikele spetsifikaatidele või õigusaktide või tarbijate nõudmiste kohaselt.
5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:
Tootel „Welsh Beef” on mitu tootmisega seotud konkurentsieelist. Traditsioonilist tõugu loomi kasvatatakse ideaalses keskkonnas, kasutades selleks kontrollitud ja järeleproovitud traditsioonilisi maaviljelusmeetodeid ning kombineerides kaasaegseid aretusvõtteid. Sellest tuleneb toote „Welsh Beef” ainulaadsus ja eristatavus.
Aastast aastasse ja põlvest põlve on kogu Walesi eelkõige väikestes perefarmides edasi antud kohalike veisekasvatajate kogemusi karjakasvatuse ja rohumaaviljeluse alal, kasutades seejuures ära loodusmaastiku eelised esmaklassilise veiseliha tootmiseks. Sajandite vältel on veisekasvatajate pühendumuse ja ränga töö tulemusel kõige tõhusamal ja keskkonnateadlikul viisil saavutatud tootmise kvaliteedi püsivalt kõrged standardid ning seejuures kujundatud Walesi maastikku, kultuuri ja identiteeti.
Piirkonna põllumajandusettevõtted on traditsioonilised perefarmid, kus kasvatatakse nii lambaid kui ka veiseid. Walesi põllumajandusettevõtted on Ühendkuningriigi omadest keskmiselt väiksemad. Põllumajandusettevõtte keskmine väiksus kajastub ka väiksemaarvulises veisekarjas ning tööjõu struktuuris. Walesi loomakasvatajate karjapidamisoskusi on põlvest põlve edasi antud. Iga tootja kontrollib ise oma karja rohumaadel ekstensiivselt kasvatatud veiseid. Loomad müüakse tapakaalu järgi tapamajadele või loomalaatadel. Tootmisprotsessi kõikidel etappidel peetakse asjakohast dokumentatsiooni toote jälgitavuse tagamiseks.
Haljassööda tõhus tootmine ja kasutamine on Walesi veiseliha tootmise hea käekäigu võti. Paljudes Walesi piirkondades kasvavad rohttaimed koos kanarbiku ja omamaiste lõhnavate metsataimedega, mis annab oma osa toote „Welsh Beef” eristatavusele. Walesi põllumajandustootjate pidevalt saadud rohumaaviljeluse-alased auhinnad annavad ülemaailmselt tunnistust nende vastavatest oskustest.
Viide spetsifikaadi avaldamisele:
(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)
http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/welsh-beef.pdf
(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.