7.11.2013 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 296/25 |
EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS
nr 522/12/COL,
19. detsember 2012,
millega muudetakse kaheksakümne seitsmendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki riigiabimeetmete kohta kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat
EFTA JÄRELEVALVEAMET,
VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,
VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (2) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja artiklit 24,
MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, mille järelevalveamet võttis vastu 19. jaanuaril 1994 (3),
ning arvestades järgmist:
järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,
järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid EMP lepingus käsitletud küsimuste kohta, kui see on sõnaselgelt sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet peab seda vajalikuks,
22. mail 2012 võttis Euroopa Komisjon vastu teatise „Suunised, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat” (4),
kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,
EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,
EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,
olles konsulteerinud komisjoni ja EFTA riikidega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki, milles käsitletakse riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat. Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse lisas.
Artikkel 2
Ainult ingliskeelne tekst on autentne.
Brüssel, 19. detsember 2012
EFTA järelevalveameti nimel
Oda Helen SLETNES
eesistuja
Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON
kolleegiumi liige
(1) Edaspidi „EMP leping”.
(2) Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.
(3) Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994, avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „ELT”) L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasanne nr 32, 3.9.1994, lk 1. Edaspidi „riigiabi suunised”. Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
(4) Komisjoni teatis „Suunised, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat” (ELT C 158, 5.6.2012, lk 4).
LISA
RIIGIABI KASVUHOONEGAASIDE SAASTEKVOOTIDEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIS PÄRAST 2012. AASTAT (1)
RIIGIABIPOLIITIKA JA HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMI DIREKTIIV
1. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ (2) loodi liidus kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (ELi HKS) ning direktiiviga 2009/29/EÜ (3) täiustati ja laiendati ELi HKSi alates 1. jaanuarist 2013. Direktiivi 2003/87/EÜ selle muudetud kujul (4) nimetatakse edaspidi HKSi direktiiviks. Direktiiv 2009/29/EÜ on osa seadusandlikust paketist, mis hõlmab kliimamuutustega võitlemise ning taastuvenergia ja vähese süsinikdioksiidiheitega energia edendamise meetmeid. Pakett koostati eelkõige selleks, et saavutada liidu üldine keskkonnaalane eesmärk vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heidet võrreldes 1990. aastaga 20 % ja suurendada taastuvenergia osakaalu 2020. aastaks liidu energia kogutarbimises 20 %ni. |
2. |
HKSi direktiiviga on teatavatele ettevõtjatele ette nähtud järgmised eri- ja ajutised meetmed: abi, et hüvitada elektrihinna suurenemist, mis johtub ELi HKSiga seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste kulude (kaudsed heitkoguste kulud) kaasamisest, investeerimisabi suure tõhususega elektrijaamadele, sealhulgas uutele elektrijaamadele, mis on valmis süsinikdioksiidi keskkonnaohutult koguma ja geoloogiliselt säilitama (millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus), mõnes EFTA riigis (5) üleminekuperioodil elektritootjatele tasuta saastekvootide eraldamisega seotud abi ning teatud väikeste käitiste ELi HKSist väljajätmine juhul, kui kasvuhoonegaaside heitkoguseid on võimalik vähendada väiksemate halduskuludega väljaspool ELi HKSi raamistikku. |
3. |
HKSi direktiivi rakendamisel ette nähtud eri- ja ajutised meetmed hõlmavad riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 2. osa II jaoga peavad EFTA riigid EFTA järelevalveametile riigiabist teatama ja ei või seda rakendada enne, kui EFTA järelevalveamet on selle heaks kiitnud. |
4. |
Läbipaistvuse ja õiguskindluse tagamiseks selgitatakse käesolevates suunistes riigiabimeetmete kokkusobivuse kriteeriume kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis, nagu seda on täiendatud ja laiendatud direktiiviga 2009/29/EÜ. |
5. |
Kooskõlas 2005. aasta riigiabi tegevuskavas (6) sõnastatud tasakaalustatuse kriteeriumiga on riigiabi kontrollimise põhieesmärk heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamisel tagada, et riigiabimeetmetest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine oleks suurem kui ilma abita, ning tagada, et abi positiivne mõju kaaluks üles konkurentsimoonutuste negatiivse mõju siseturul. Riigiabi peab olema vajalik ELi HKSi keskkonnaeesmärgi saavutamiseks (abi vajalikkus) ja piirduma miinimumiga, mis on nõutav nimetatud keskkonnakaitse eesmärgi saavutamiseks (abi proportsionaalsus), vältides põhjendamatuid konkurentsimoonutusi ja kaubanduse häirimist siseturul. |
6. |
Kuna direktiivis 2009/29/EÜ kehtestatud sätteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013, ei saa pidada nimetatud direktiivi alusel koormuse vähendamiseks antud riigiabi enne seda kuupäeva vajalikuks. Seepärast saab käesolevate suunistega hõlmatud meetmeid lubada vaid alates 1. jaanuarist 2013 tekkinud kulude puhul, välja arvatud tasuta kvootide eraldamine elektritootmise uuendamiseks üleminekuperioodil (mõnes EFTA riigis), kuna see võib teatavatel tingimustel hõlmata riiklikus kavas sisalduvaid investeeringuid, mida on tehtud alates 25. juunist 2009. |
1. SUUNISTEGA HÕLMATUD ERIMEETMED
1.1. Abi ettevõtjatele sektorites ja allsektorites, mille puhul peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks, sest ELi HKSi saastekvootidest põhjustatud kulud kantakse üle elektrihindadesse (abi kaudsete heitkoguste kulude hüvitamiseks)
7. |
HKSi direktiivi artikli 10a lõike 6 kohaselt võivad EMP riigid anda riigiabi sellistele sektoritele või allsektoritele, mille puhul leitakse, et seal esineb märkimisväärne kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht kasvuhoonegaaside heitkogustest põhjustatud kulude (edaspidi „kaudsed heitkoguste kulud”) elektrihindadesse kandmise tõttu, et hüvitada neid kulusid kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Käesolevates suunistes käsitletakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise all maailma kasvuhoonegaaside heitkoguste võimalikku suurenemist juhul, kui äriühingud viiksid tootmise väljapoole EMPd, sest neil ei ole võimalik ELi HKSist tulenevate kulude suurenemist üle kanda oma klientidele, ilma et nad kaotaksid märkimisväärse turuosa. |
8. |
Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu ärahoidmine kannab keskkonnaeesmärki, sest abiga püütakse vältida maailma kasvuhoonegaaside heitkoguse suurenemist tootmise EMPst väljaviimise tagajärjel, kuna kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta puudub siduv rahvusvaheline kokkulepe. Samal ajal võib kaudsete heitkogustega seotud kuludega abi mõjuda negatiivselt ELi HKSi tõhususele. Kui selline abi on halvasti suunatud, vabastaks see abisaaja kaudsete heitkogustega seotud kuludest, piirates seejuures stiimulit heitkoguste vähendamiseks ja innovatsiooniks selles valdkonnas. Selle tulemusena aga jääksid heitkoguste vähendamisega seotud kulud peamiselt teiste majandussektorite kanda. Peale selle võib selline riigiabi oluliselt moonutada konkurentsi siseturul, eelkõige juhul, kui sama valdkonna ettevõtjaid koheldakse erinevatest eelarvepiirangutest tulenevalt EMP riikides erinevalt. Seepärast tuleb käesolevates suunistes käsitleda kolme konkreetset eesmärki: kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu minimeerimine, ELi HKSi eesmärgi säilitamine, et saavutada CO2-heite kulutasuv vähendamine, ja konkurentsimoonutuste minimeerimine siseturul. |
9. |
Direktiivi 2009/29/EÜ vastuvõtmisel tegi komisjon avalduse, (7) mis käsitles riigiabiga seotud kaudsete heitkoguste kulude suhtes kohaldatavaid peamisi põhimõtteid, et vältida konkurentsi põhjendamatuid moonutusi. |
10. |
Komisjon hindas liidu tasandil, millises ulatuses on sektoril või allsektoril võimalik kaudseid heitkoguste kulusid tootehindadesse üle kanda, ilma et see tooks kaasa märkimisväärse turuosa loovutamise süsinikdioksiidiheite seisukohast vähem tõhusatele ELi-välistele käitistele. |
11. |
EMP riikidele antav maksimaalne abisumma tuleb kindlaks määrata valemi alusel, milles võetakse arvesse käitise võrdlusaluseks olevaid tootmistasemeid või käitise võrdlusaluseks oleva elektrienergia tarbimise tasemeid vastavalt käesolevates suunistes kindlaksmääratule ning eri geograafiliste piirkondade põletusseadmetes toodetud elektri CO2-heite koefitsiente. Riigiabi ei anta, kui elektrienergia tarnelepingud ei sisalda CO2-kulusid. Sellise valemiga tagatakse, et abi on proportsionaalne, ja säilitatakse stiimul elektritõhususe poole püüdlemiseks ja üleminekuks nn hallilt elektrilt rohelisele elektrile kooskõlas direktiivi 2009/29/EÜ põhjendusega 27. |
12. |
Selleks et minimeerida konkurentsimoonutusi siseturul ja säilitada ELi HKSi eesmärk saavutada CO2-heite kulutasuv vähendamine, ei tohi abiga hüvitada kõiki elektrihindades kajastuvaid ELi saastekvoodi kulusid. Lisaks peaks abi olema ajas kahanev. Abi kahanevus on riigiabi puhul äärmiselt oluline, et ära hoida sõltuvuse tekkimist. Lisaks sellele säilitatakse kahaneva abimääraga nii pikaajaline stiimul võtta arvesse keskkonnakulusid kui ka lühiajaline stiimul minna üle vähem CO2-heidet tekitavatele uutele tehnoloogiatele, rõhutades samal ajal abi ajutist iseloomu ning aidates kaasa üleminekule vähese CO2-heitega majandusele. |
1.2. Investeerimisabi suure tõhususega elektrijaamadele, sealhulgas uutele elektrijaamadele, millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus
13. |
Kooskõlas komisjoni avaldusega (8) Euroopa Ülemkogule HKSi direktiivi artikli 10 lõike 3 kohta, mis käsitleb saastekvootide enampakkumistest saadud tulu kasutamist, võivad EMP riigid ajavahemikul 2013–2016 kasutada saastekvootide enampakkumistest saadud tulu suure tõhususega elektrijaamade, sealhulgas selliste uute elektrijaamade ehitamise toetamiseks, millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus. Nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/31/EÜ (milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist) (9) artikli 33 kohaselt peavad EMP riigid tagama, et käitajad, kes käitavad vähemalt 300 megavatise elektrilise nimivõimsusega põletusseadmeid, on hinnanud teatavate tingimuste täitmist, eelkõige seda, kas sobivad säilitamiskohad on kättesaadavad, kas transpordivahendite kasutamine on tehniliselt ja majanduslikult teostatav ning kas süsinikdioksiidi kogumise moderniseerimine on tehniliselt ja majanduslikult võimalik. Kui tingimused on täidetud, tuleb käitise asukohas süsinikdioksiidi kogumiseks ja kompressiooniks vajalike seadmete jaoks eraldada piisavalt ruumi (10). |
14. |
Abi peab olema suunatud keskkonnakaitse parandamisele, et vähendada CO2-heidet võrreldes sellega, mis on võimalik olemasoleva tehnika taseme juures, ning ära hoida turutõrkeid, suurendades oluliselt keskkonnakaitset. Abi peab olema vajalik, sisaldama stiimulit ja olema proportsionaalne. Abi süsinikdioksiidi kogumiseks ja säilitamiseks ei kuulu käesolevate suuniste reguleerimisalasse ja seda hinnatakse juba muude olemasolevate riigiabi eeskirjade, eelkõige keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste vastava peatüki (11) alusel. |
15. |
Abi proportsionaalsuse tagamiseks peab maksimaalne abimäär sõltuma uue elektrijaama panusest keskkonnakaitsesse ja CO2-heite vähendamisse (HKSi direktiivi eesmärk). Seepärast tuleb premeerida enne 2020. aastat maapõues säilitamise eesmärgil süsinikdioksiidi kogumise, transportimise ja säilitamise ahela (st CO2 kogumise, transpordi ja säilitamisega seotud ehitus ja tegevuse reaalne alustamine) rakendamist võrreldes uute käitistega, millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus, kuid kus seda ei rakendata enne 2020. aastat. Lisaks peaks kahe sarnase süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidusega projekti kaalumisel maksimaalse lubatava abi osatähtsus olema suurem abi puhul, mida antakse pärast selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhineva võistupakkumise korraldamist, mis tagab tõhusalt, et abi piirdub eesmärgi saavutamiseks vajaliku miinimumiga ning edendab konkurentsi elektritootmise turul. Sellistel asjaoludel võib eeldada, et erinevad pakkumused peegeldavad kõiki võimalikke eeliseid, mis võivad täiendavast investeeringust tuleneda. |
1.3. Elektritootmise uuendamiseks üleminekuperioodil tasuta kvootide eraldamise vormis antav abi
16. |
HKSi direktiivi artikli 10c kohaselt võib EMP riik, kes täidab teatavad tingimused, mis on seotud riigi elektrivõrgu ühenduvuse või fossiilkütuse osaga elektritootmises ja SKP suurusega elaniku kohta võrreldes liidu keskmisega, ajutiselt kalduda kõrvale täieliku enampakkumise põhimõttest ning eraldada tasuta saastekvoote 31. detsembril 2008 elektrienergiat tootvatele käitistele või nendele elektrienergiat tootvatele käitistele, millesse uuendamisinvesteeringute tegemist alustati reaalselt 31. detsembril 2008. Vastutasuks tasuta saastekvootide eest elektrienergiat tootvatele käitistele peab asjaomane EMP riik esitama riikliku investeerimiskava (edaspidi „riiklik kava”), milles nähakse ette tasuta saastekvoote saanud või muu ettevõtja investeeringud infrastruktuuri moderniseerimisse, ajakohastamisse ja puhastesse tehnoloogiatesse ning energiakasutuse struktuuri ja tarneallikate mitmekesistamisse. |
17. |
Selline täielikust enampakkumise põhimõttest erandi tegemine üleminekuperioodil tasuta saastekvootide eraldamise näol hõlmab riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, sest tasuta saastekvoote eraldades loobub EMP riik tulust ja annab valikulise eelise elektrienergia käitajatele, kes võivad konkureerida teiste käitajatega muudes EMP riikides, mis võib aga moonutada või ähvardab moonutada konkurentsi ja kaubandust siseturul. Riigiabi hõlmab ka investeeringuid, mida tasuta saastekvoodi saajad teevad väiksema kuluga. |
1.4. Väikeste käitiste ja haiglate ELi HKSist väljajätmise vormis antav abi
18. |
HKSi direktiivi artikli 27 kohaselt võivad EMP riigid arvata ELi HKSist välja väikesed käitised ja haiglad, kui nende suhtes kohaldatakse meetmeid, millega saavutatakse samaväärne panus heitkoguste vähendamisse. EMP riigid võivad teha ettepaneku väikeste käitiste ja haiglate suhtes kohaldatavate meetmete kohta, millega saavutatakse samaväärne panus heitkoguste vähendamisse kui ELi HKSiga. Sellise ELi HKSist väljaarvamise võimaluse andmisega tahetakse saavutada suhteliselt suurem sääst halduskulude vähendamisel iga HKSist välja arvatud süsinikdioksiidi ekvivalendi tonni kohta. |
19. |
Väikeste käitiste ja haiglate ELi HKSist väljaarvamise näol võib olla tegemist riigiabiga. EMP riikidel on ulatuslik otsustamisõigus, kas ja milliste väikeste käitiste puhul ELi HKSist väljaarvamist kasutada ning kui seda teha, siis millist tüüpi käitiste puhul seda teha ja milliseid meetmeid kasutada. Seepärast ei saa välistada, et EMP riikide kehtestatud meetmed võivad viia ELi HKSist väljaarvatud väikestele käitistele ja haiglatele majandusliku eelise tekkimiseni, mis tõenäoliselt moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja mõjutab kaubandust siseturul. |
2. REGULEERIMISALA JA MÕISTED
2.1. Käesolevate suuniste reguleerimisala
20. |
Käesolevaid suuniseid kohaldatakse üksnes konkreetsete riigiabimeetmete suhtes, mis on ette nähtud HKSi direktiivi rakendamiseks. Riigiabi suuniste keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlev peatükk (12) nende meetmete suhtes ei kehti. |
2.2. Mõisted
21. |
Käesolevates suunistes kasutatakse I liites sätestatud mõisteid. |
3. EMP LEPINGU ARTIKLI 61 LÕIKE 3 ALUSEL KOKKUSOBIVAD ABIMEETMED
22. |
Keskkonnakaitseks antavat riigiabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses, kui sellega suurendatakse keskkonnakaitset (kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine), kahjustamata seejuures kaubandustingimusi määral, mis oleks üldiste huvidega vastuolus. Abimeetme kokkusobivuse hindamisel võrdleb EFTA järelevalveamet abimeetme positiivset mõju ühise huvi eesmärgi saavutamisel ja selle võimalikke negatiivseid kõrvalmõjusid, nagu kaubanduse ja konkurentsi moonutamine. Seepärast ei tohi abikava kesta kõnealuste suuniste kehtivusest kauem. See ei piira EFTA riigi võimalust teatada uuesti meetmest, mis kestab abikava kohta langetatud EFTA järelevalveameti otsuses kehtestatud ajapiirangust kauem. |
3.1. Abi ettevõtjatele sektorites ja allsektorites, mille puhul peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks, sest ELi HKSi saastekvootidest põhjustatud kulud kantakse üle elektrihindadesse (abi kaudsete heitkoguste kulude hüvitamiseks)
23. |
Kõnealuste suuniste II liites loetletud sektorite ja allsektorite puhul käsitatakse abi, mida antakse pärast 1. jaanuari 2013 HKSi direktiivi rakendamisest tuleneva saastekvoodi kulude ülekandumise hüvitamiseks, EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses siseturuga kokkusobivana, tingimusel et kõnealuses jaotises loetletud tingimused on täidetud. |
Abi eesmärk ja vajalikkus
24. |
Kõnealuste suuniste tähenduses on selle abi eesmärk ära hoida abisaaja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise märkimisväärne oht, mis on seotud HKSi direktiivi rakendamisest tuleneva ELi saastekvoodi kulude ülekandumisega elektrihinda, kui tema kolmandate riikide konkurentide elektrihindades samasugused CO2-kulud ei kajastu ja kui abisaajal ei ole võimalik kanda neid kulusid üle tootehinda, ilma et ta kaotaks märkimisväärse turuosa. |
25. |
Kõnealuste suuniste tähenduses on kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht märkimisväärne üksnes juhul, kui abisaaja tegutseb nende suuniste II liites loetletud rahastamiskõlblikus sektoris või allsektoris. |
Abi ülemmäär
26. |
Abi ülemmäär ei tohi 2013., 2014. ja 2015. aasta rahastamiskõlblikest kuludest ületada 85 %, 2016., 2017. ja 2018. aasta rahastamiskõlblikest kuludest 80 % ning 2019. ja 2020. aasta rahastamiskõlblikest kuludest 75 %. |
Maksimaalse abisumma arvutamine
27. |
Kõnealuste suuniste II liites loetletud sektoritesse või allsektoritesse kuuluvate toodete tootmise eest käitisele makstav maksimaalne abisumma tuleb arvutada järgmise valemi alusel:
|
28. |
Kui käitis valmistab tooteid, mille suhtes kohaldatakse III liites loetletud elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusaluseid, ja tooteid, mille suhtes kohaldatakse elektrienergia tõhususe varuvõrdlusalust, tuleb iga toote puhul tarbitud elektrienergia jagada vastavalt iga toote toodangumahuga (väljendatuna tonnides). |
29. |
Kui käitises toodetakse nii rahastamiskõlblikke tooteid (st tooteid, mis kuuluvad II liites loetletud rahastamiskõlblikesse sektoritesse või allsektoritesse) kui ka tooteid, mis ei ole rahastamiskõlblikud, arvutatakse maksimaalne väljamakstav abisumma üksnes rahastamiskõlblike toodete jaoks. |
30. |
Abi võib abisaajale maksta kulude tekkimise või sellele järgneval aastal. Kui abi makstakse kulude tekkimise aastal, tagatakse järelmaksu kohandamismehhanismi abil, et kõik ülemääraselt makstud summad makstakse tagasi enne 1. juulit järgmisel aastal. |
Ergutav mõju
31. |
Ergutava mõju nõue on täidetud, kui kõik jaotise 3.1 tingimused on täidetud. |
3.2. Investeerimisabi uutele suure tõhususega elektrijaamadele, sealhulgas uutele elektrijaamadele, millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus
32. |
Ajavahemikus 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2016 käsitatakse uutele suure tõhususega elektrijaamadele antud investeerimisabi siseturuga kokkusobivana EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses, kui on täidetud kõnealuses jaotises sätestatud tingimused. |
33. |
Uutele suure tõhususega elektrijaamadele võib anda investeerimisabi üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
|
Abi eesmärk ja vajalikkus
34. |
EFTA riigid peavad tõendama, et abi on suunatud turutõrke kõrvaldamisele, suurendades oluliselt keskkonnakaitset. Abi peab sisaldama stiimulit abisaaja käitumise muutmiseks. Seda tehakse faktivõrdlusanalüüsi alusel, tõendades, et ilma abita ei oleks abisaaja seda investeeringut teinud. Lisaks ei tohi abi saava projektiga alustada enne abitaotluse esitamist. Viimaks peab EFTA riik tõendama, et abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, eelkõige juhtudel, kus abi on koondunud piiratud arvule abisaajatele või kui abi tugevdab tõenäoliselt abisaajate turupositsiooni (kontserni tasandil). |
Rahastamiskõlblikud kulud
35. |
Rahastamiskõlblikud kulud piirduvad uue käitise investeeringute kogukuludega (materiaalne ja immateriaalne vara), mis on uue elektrijaama ehitamiseks tingimata vajalikud. Lisaks, kui tegemist on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidusega elektrijaama ehitamisega, on rahastamiskõlblikud need kulud, mis on seotud tõendamisega, et maapõues säilitamise eesmärgil süsinikdioksiidi kogumise, transportimise ja säilitamise ahela rakendamine on tehniliselt ja majanduslikult teostatav. Kogumis-, transpordi- ja säilitamisseadmete paigaldamisega seotud kulud ei ole kõnealuste suuniste alusel rahastamiskõlblikud, sest süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist hinnatakse juba keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste alusel. |
Abi ülemmäärad
36. |
Uute suure tõhususega elektrijaamade puhul, millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus ja kus maapõues säilitamise eesmärgil süsinikdioksiidi kogumise, transportimise ja säilitamise ahela rakendamisega alustatakse enne 2020. aastat, ei tohi abi ületada 15 % rahastamiskõlblikest kuludest. |
37. |
Uute suure tõhususega elektrijaamade puhul, millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus, kuid kus maapõues säilitamise eesmärgil süsinikdioksiidi kogumise, transportimise ja säilitamise ahela rakendamisega ei alustata enne 2020. aastat ning millele on abi antud pärast tõelist võistupakkumist ning mis edendavad i) kõige keskkonnahoidlikuma tehnoloogia kasutamist uues jaamas, mille tulemusena väheneb CO2-heide võrreldes sellega, mis on võimalik olemasoleva tehnika taseme juures, ja ii) konkurentsi elektritootmise turul, ei tohi abi ületada 10 % rahastamiskõlblikest kuludest. Võistupakkumine peab põhinema selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel ning tagama osavõtvate ettevõtjate piisava arvu. Lisaks peab võistupakkumises osalemisel olema siduvaks piiranguks eelarve, st mitte kõik osalejad ei pea abi saama. |
38. |
Uutes suure tõhususega elektrijaamades, kus punktides 36 ja 37 loetletud tingimused on täitmata, ei tohi abi ületada 5 % rahastamiskõlblikest kuludest. |
39. |
Kui maapõues säilitamise eesmärgil süsinikdioksiidi kogumise, transportimise ja säilitamise ahela rakendamisega ei alustata enne 2020. aastat, vähendatakse abi 5 %-le investeeringu rahastamiskõlblikest kuludest, või kui jaotise 3.2 punktis 37 seatud tingimused on täidetud, siis 10 %-le. Kui abi on antud ettemakse vormis, nõuab EFTA riik ülemäärase abisumma tagasi. |
3.3. Elektritootmise uuendamiseks üleminekuperioodil tasuta kvootide eraldamise vormis antav abi
40. |
Ajavahemikus 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2019 peetakse riigiabi, mis hõlmab elektritootmise uuendamiseks üleminekuperioodil tasuta kvootide eraldamist ja riiklike kavadega hõlmatud investeeringuid, kooskõlas HKSi direktiivi artikliga 10c siseturuga kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
|
Ergutav mõju
Ergutava mõju nõue on täidetud, kui investeering on tehtud pärast 25. juunit 2009.
Rahastamiskõlblikud kulud
41. |
Rahastamiskõlblikud kulud piirduvad riiklikus investeerimiskavas loetletud investeerimise kogukuludega (materiaalne ja immateriaalne vara), ületamata tasuta saastekvootide turuväärtust (mis on arvutatud kooskõlas komisjoni 29. märtsi 2011. aasta teatisega (17) või abi suhtes kohaldatava muu asjaomase juhenddokumendiga) tasuta saastekvoote saanud ettevõtja kohta, sõltumata vastava käitise tegevuskuludest ja kasumist. |
Abi ülemmäär
42. |
Abi ei tohi ületada 100 % rahastamiskõlblikest kuludest. |
3.4. Väikeste käitiste ja haiglate ELi HKSist väljajätmise vormis antav abi
43. |
Abi väikestele käitistele ja haiglatele, mis jäetakse ELi HKSi reguleerimisalast välja, peetakse alates 1. jaanuarist 2013 siseturuga kokkusobivaks EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses, tingimusel et väikeste käitiste ja haiglate suhtes kohaldatakse meetmeid, millega saavutatakse samaväärsete heitkoguste vähendamine HKSi direktiivi artikli 27 tähenduses, ja tingimusel et EFTA riik täidab HKSi direktiivi artiklis 27 sätestatud tingimused. |
Ergutav mõju
44. |
Ergutava mõju nõue on täidetud, kui kõik jaotise 3.4 tingimused on täidetud. |
3.5. Proportsionaalsus
45. |
EFTA riik peab tõendama, et abisaajale antav abisumma piirdub vajaliku miinimumiga. Eelkõige võib EFTA riik anda kõnealustes suunistes sätestatust väiksemat abi. |
4. KUMULATSIOON
46. |
Kõnealustes suunistes kehtestatud abi ülemmäärasid ei tohi ületada olenemata sellest, kas toetust rahastatakse täies ulatuses riigi vahenditest või rahastab seda osaliselt liit. |
47. |
Kõnealuste suuniste kohaselt kokkusobivana käsitatavat abi ei või kombineerida muu riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses või muu liidu rahastamisvormiga, kui sellise kumuleerumise tulemusena oleks abi osatähtsus kõnealustes suunistes lubatust suurem. Kui aga kulud, mis on rahastamiskõlblikud nende suunistega hõlmatud meetmete rakendamiseks, õigustavad täielikult või osaliselt ka muu abi andmist, kohaldatakse vastava ühisosa suhtes kõige soodsamat kohaldatavates eeskirjades sätestatud ülemmäära. |
5. LÕPPSÄTTED
5.1. Iga-aastane aruannete esitamine
48. |
Kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa (18) ja 14. juuli 2004. aasta otsusega nr 195/04/COL (19) peavad EFTA riigid esitama EFTA järelevalveametile aastaaruande. |
49. |
Lisaks järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osas ja otsuses nr 195/04/COL kehtestatud nõuetele tuleb keskkonnaabimeetmeid käsitlevates aastaaruannetes esitada heakskiidetud abikavade kohta lisateavet. Eelkõige peavad EFTA riigid lisama oma aastaaruannetesse järgmise teabe:
|
50. |
EFTA järelevalveamet teostab korrapäraselt järelevalvet abi üle, mida antakse ettevõtjatele sektorites või allsektorites, mille puhul leitakse, et seal esineb jaotises 3.1 kirjeldatud märkimisväärne kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht kasvuhoonegaaside heitkogustest põhjustatud kulude elektrihindadesse ülekandmise tõttu. Seda tehes ajakohastab EFTA järelevalveamet tema käsutuses olevat teavet ülekantud kaudsete kulude suuruse ja võimalike tagajärgede kohta kasvuhoonegaaside heite ülekandumisele. |
51. |
Uute suure tõhususega elektrijaamade puhul, sealhulgas selliste elektrijaamade puhul, millel on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus, peavad EFTA riigid lisama oma aastaaruannetesse järgmise teabe:
|
5.2. Läbipaistvus
52. |
EFTA järelevalveamet leiab, et riigiabi läbipaistvuse parandamiseks EFTA riikides on vaja võtta lisameetmeid. Eelkõige tuleb tagada, et EFTA riikidel, majandustegevuses osalejatel, huvitatud isikutel ja EFTA järelevalveametil oleks lihtne juurdepääs kõikide kohaldatavate keskkonnaalaste abikavade täistekstile. |
53. |
Seda on võimalik saavutada linkidega ühendatud veebilehtede abil. Seepärast nõuab EFTA järelevalveamet abikavasid hinnates, et asjaomane EFTA riik avaldaks kõikide lõplike abikavade täieliku teksti internetis ja teataks EFTA järelevalveametile kõnealuse veebilehe aadressi. |
5.3. Järelevalve
54. |
EFTA riigid peavad tagama üksikasjaliku dokumentatsiooni säilitamise kõikidele meetmetele antud abi kohta. Nimetatud dokumentatsioon peab sisaldama kogu teavet, mis võimaldab teha kindlaks, kas on peetud kinni rahastamiskõlblikest kuludest ja lubatud abi suurimast osatähtsusest, ning seda tuleb säilitada kümme aastat alates abi andmise kuupäevast ja esitada taotluse korral EFTA järelevalveametile. |
5.4. Kohaldamisaeg ja läbivaatamine
55. |
EFTA järelevalveamet kohaldab kõnealuseid suuniseid alates esimesest päevast pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja EMP kaasandes. |
56. |
Kõnealuseid suuniseid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020. Pärast EFTA riikidega konsulteerimist võib EFTA järelevalveamet olulistel konkurentsi- või keskkonnapoliitikaga seotud kaalutlustel või lähtudes EMP muust poliitikast või rahvusvahelistest kohustustest teha suunistes muudatusi enne nimetatud kuupäeva. Sellised muudatused võivad eelkõige olla vajalikud, pidades silmas tulevikus sõlmitavaid kliimamuutust käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid ja kliimamuutust käsitlevate EMP õigusaktide arengut. EFTA järelevalveamet võib kõnealused suunised läbi vaadata iga kahe aasta tagant pärast nende vastuvõtmist. |
57. |
EFTA järelevalveamet kohaldab kõnealuseid suuniseid kõikide teatatud abimeetmete suhtes, mille kohta ta peab tegema otsuse pärast seda, kui suunised on Euroopa Liidu Teatajas ja EMP kaasandes avaldatud, isegi kui projektidest on teatatud enne suuniste avaldamist. EFTA järelevalveamet kohaldab ebaseaduslikult antud abi suhtes eeskirju, mis on sätestatud riigiabi suuniste peatükis kohaldatavate eeskirjade kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks (20). |
(1) Käesolevad suunised vastavad Euroopa Komisjoni suunistele, mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2012. aastat, mis võeti vastu 22. mail 2013 (ELT C 158, 5.6.2012, lk 4). Järelevalveameti riigiabisuunised avaldatakse järelevalveameti veebisaidil (www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/).
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, ELT L 275, 25.10.2003, lk 32. Käesolev direktiiv on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21 alapunkti a alapunkti 1.
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, ELT L 140, 5.6.2009, lk 63. Käesolev direktiiv on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21 alapunkti a alapunkti 1.
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta direktiiv 2004/101/EÜ, ELT L 338, 13.11.2004, lk 18; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/101/EÜ, ELT L 8, 13.1.2009, lk 3; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 219/2009, ELT L 87, 31.3.2009, lk 109.
(5) Käesoleva suunise tähenduses viitavad „EFTA riigid” Islandile, Liechtensteinile ja Norrale, kuid mitte Šveitsile, kes ei ühinenud EMPga, kuigi on EFTA riik.
(6) Riigiabi tegevuskava. Vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009, KOM(2005) 107 lõplik, 7.6.2005.
(7) Lisa 15713/1/08REV1 II liide, 18. november 2008 (25.11) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2008-0610&format=XML&language=ET
(8) Nõukogu peasekretariaadist COREPERile/nõukogule saadetud punkti A märkuse lisand, dokument 8033/09 ADD 1 REV 1, 31. märts 2009.
(9) Direktiiv 2009/31/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006, ELT L 140 5.6.2009, lk 114. Kõnealune direktiiv on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punktidesse 1a, 1f, 1i, 13ca, 19a, 21at ja 32c.
(10) Vt joonealune märkus 9.
(11) ELT L 144, 10.6.2010, lk 1, EMP kaasanne nr 29, 10.6.2010, lk 1. Kõnealune peatükk vastab Euroopa Komisjoni keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele suunistele (ELT C 82, 1.4.2008, lk 1).
(12) ELT L 144, 10.6.2010, lk 1, EMP kaasanne nr 29, 10.6.2010, lk 1. Kõnealune peatükk vastab Euroopa Komisjoni keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevatele suunistele (ELT C 82, 1.4.2008, lk 1).
(13) ELT L 343, 23.12.2011, lk 91. Kõnealune direktiiv on inkorporeeritud EMP lepingu IV lisa punkti 24.
(14) Komisjoni 29. märtsi 2011. aasta teatis suuniste kohta, mis käsitlevad metoodikat, mida kasutakse käitistele üleminekuperioodil elektritootmise eest tasuta saastekvootide eraldamiseks vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10c lõikele 3, K(2011) 1983 (lõplik), 29.3.2011.
(15) Komisjoni teatis „Juhenddokument direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10c kohaldamisvõimaluste kohta” (ELT C 99, 31.3.2011, lk 9).
(16) Vt joonealune märkus 15.
(17) Vt joonealune märkus 15.
(18) Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa kajastab nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1). Määrus (EÜ) nr 659/1999 inkorporeeriti hiljem EMP lepingu protokolli nr 26.
(19) Otsus nr 195/04/COL (ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, EMP kaasanne nr 26, 25.5.2006, lk 1) vastab komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 794/2004 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1), millega rakendatakse määrus (EÜ) nr 659/1999.
(20) ELT L 73, 19.3.2009, lk 23, EMP kaasanne nr 15, 19.3.2009, lk 6. Käesolev peatükk vastab komisjoni teatisele kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks (EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22).
I liide
Mõisted
Kõnealustes suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:
— „abi”– meede, mis vastab kõikidele EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 esitatud kriteeriumidele;
— „abi andmise periood”– üks või mitu aastat ajavahemikus 2013–2020. Kui EFTA riik soovib anda abi lühema perioodi vältel, peaks ta võtma aluseks abisaajate majandusaasta ning andma abi aastapõhiselt;
— „abi maksimaalne osatähtsus”– abisumma kokku, väljendatuna protsentides rahastamiskõlblikest kuludest. Kõik kasutatud arvnäitajad on väljendatud selliselt, et neist ei ole maha arvatud otseseid makse või muid tasusid. Kui abi antakse muus vormis kui toetusena, on abi suuruseks abi toetusekvivalent. Mitmes osas väljamakstava abi väärtus arvutatakse selle nüüdispuhasväärtusena esimese osa andmise ajal, võttes aluseks asjaomased järelevalveameti viitemäärad järgmiste osade väärtuse diskonteerimiseks. Abi ülemmäär arvutatakse abisaaja kohta;
— „isetootmine”– elektritootmine käitises, mis ei kvalifitseeru „elektritootjaks” direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punkti u tähenduses;
— „abisaaja”– abi saav ettevõtja;
— „süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus”– käitis on tõendanud, et sobivad säilitamiskohad on olemas ning süsinikdioksiidi transport ja süsinikdioksiidi kogumise eesmärgil tehtav moderniseerimine on tehniliselt ja majanduslikult teostatav niipea, kui piisavad turustiimulid CO2 hinnakünnise näol on saavutatud. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valmidus eeldab eeskätt, et
tõendatakse, et süsinikdioksiidi kogumise eesmärgil tehtav moderniseerimine on tehniliselt ja majanduslikult võimalik. Konkreetse käitise kohta tuleks koostada tehniline analüüs, milles tõendatakse piisavate tehniliste näitajate abil, et käitist on tehniliselt võimalik täies ulatuses moderniseerida, et koguda vähemalt 85 % CO2-st, kasutades selleks ühte või mitut tüüpi tehnoloogiat, mille tõhusus on tõendatud turustamiseelses mahus või mille tõhusust võib usaldusväärse hindamise alusel pidada sobilikuks;
kontrollitakse, et käitises, kuhu kogumisseadmeid kavatsetakse paigaldada, on piisavalt lisaruumi;
tehakse kindlaks üks või mitu tehniliselt ja majanduslikult teostatavat torujuhet või muu(d) transpordimarsruut(i) süsinikdioksiidi keskkonnaohutuks geoloogiliseks säilitamiseks;
tehakse kindlaks üks või mitu võimalikku säilitamiskohta, mida on hinnatud sobivaks kogutud süsinikdioksiidi keskkonnaohutuks geoloogiliseks säilitamiseks käitise elueaks prognoositavas mahus ja prognoositaval määral;
tõendatakse majandusliku hindamise alusel, et integreeritud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise süsteemi moderniseerimine käitise täis-/osavõimsusel töötamise ajal on majanduslikult teostatav. Hinnangus tuleks esitada tõendid mõistlike stsenaariumide kohta, võttes arvesse CO2 hinna prognoose, tehnoloogia maksumust ja tehnilistes analüüsides kindlaks tehtud säilitamise võimalusi, nende veamäära ja prognoositud tegevustulusid. Hinnangus näidatakse, millistel tingimustel oleks süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine konkreetse käitise eluea jooksul majanduslikult teostatav. See peaks ka sisaldama võimalikku süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rakendamiskava, sealhulgas võimalikku käikulaskmise ajakava;
tõendatakse, et kõik vajalikud load süsinikdioksiidi kogumiseks ja säilitamiseks on võimalik saada, ja tehakse kindlaks selle jaoks vajalikud menetlused ja nende peale kuluv aeg;
— „keskkonnakaitse”– tegevus, mille eesmärk on parandada või hoida ära abisaaja enda tegevusest looduskeskkonnale või loodusvaradele tekkida võivat kahju, vähendada sellise kahju ohtu või saavutada loodusvarade tõhusam kasutamine, sealhulgas energia säästmise meetmete võtmine ja taastuvate energiaallikate kasutamine;
— „Euroopa Liidu saastekvoot”– kindlaksmääratud aja jooksul atmosfääri ühe tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkoguste paiskamise ülekantav saastekvoot;
— „kogulisandväärtus”– kogulisandväärtus tegurikuludes, mis saadakse toodangu väärtusest vahetarbimise väärtuse lahutamise teel. Sellega mõõdetakse konkreetse tootja, tööstuse või sektori panust SKPsse. Kogulisandväärtus tegurikuludes saadakse, kui kogulisandväärtuse turuväärtusest lahutatakse mis tahes kaudsed maksud ja toetused. Lisandväärtust tegurikuludes on võimalik arvutada käibe põhjal, pluss oma tarbeks toodetud põhivara, pluss muu tegevustulu, pluss või miinus muutused varudes, miinus ostetud kaubad ja teenused, miinus muud toodetelt makstavad käibega seotud maksud, mis ei kuulu mahaarvamisele, ning tootmisega seotud tollimaksud ja muud maksud. Lisandväärtust tegurikuludes saab arvutada ka tegevuse brutoülejäägi põhiselt, liites tööjõukulud. Lisandväärtusest jäävad välja ettevõtte raamatupidamisaruandes rahalise tulu või kuluna või plaanivälise tulu või kuluna liigitatud tulud ja kulud. Lisandväärtus arvutatakse brutoväärtusena, sest väärtuse korrektiivid (näiteks kulum) on maha arvamata (1);
— „maapõues säilitamise eesmärgil süsinikdioksiidi kogumise, transportimise ja säilitamise ahela rakendamine”– CO2 kogumise, transpordi ja säilitamise ahela ehitamine ja selle elluviimise alustamine;
— „väikesed käitised”– käitised, mille pädevale asutusele teatatud heitkogused kõigil kolmel teavitamisele eelnenud aastal on olnud väiksemad kui 25 000 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, ja juhul kui nende tegevusvaldkond on põletamine, on nende nimisoojusvõimsus alla 35 MW, välja arvatud biomassist saadud heitkogused kooskõlas HKSi direktiivi artikli 27 lõike 1 punktiga a;
— „töö algus”– ehitustööde algus või esimese kindla kokkuleppe sõlmimine varustuse tellimiseks, välja arvatud eelnevad teostatavusuuringud;
— „materiaalne vara”– rahastamiskõlblike kulude arvutamisel investeeringud maasse, ehitistesse, masinatesse ja seadmetesse;
— „immateriaalne vara”– årahastamiskõlblike kulude arvutamisel tehnosiirdega seotud kulud, mis tekivad tegutsemislubade ning patenteeritud ja patenteerimata oskusteabe omandamise kaudu, kui on täidetud järgmised tingimused:
immateriaalset vara tuleb käsitada amortiseeruva varana;
see tuleb osta turutingimuste kohaselt ettevõtjalt, keda omandaja otseselt ega kaudselt ei kontrolli;
see tuleb kanda ettevõtja varadesse; see peab jääma abisaaja rajatisse ning seda tuleb seal kasutada vähemalt viis aastat. See tingimus ei kehti, kui immateriaalne vara on tehniliselt vananenud. Kui see müüakse viie aasta jooksul, tuleb müügist saadud tulu rahastamiskõlblikest kuludest maha arvata ja vajaduse korral tuleb abi osaliselt või tervikuna tagasi maksta;
— „kaubavahetuse intensiivsus”– kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi väärtuse ja kolmandatest riikidest pärit impordi koguväärtuse summa ning EMP turu koguväärtuse (EMP ettevõtjate kodumaine aastakäive pluss koguimport kolmandatest riikidest) suhe (Eurostati statistika põhjal);
— „Euroopa Liidu saastekvoodi forvardhind” (eurodes)– ELi saastekvoodi üheaastaste forvardhindade (müügipakkumise sulgemishind) keskmine, ülekandmisega abi andmise aasta detsembris, võttes aluseks hinnad konkreetsel ELi CO2 saastekvootide enampakkumisplatvormil abi andmisele eelnenud aastal ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Näiteks 2016. aastaks antava abi korral on see 2016. aasta detsembri ELi saastekvootide müügipakkumise sulgemishinna keskmine, võttes aluseks konkreetse ELi CO2 saastekvootide enampakkumisplatvormi hinnad vahemikus 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015;
— „CO2-heite koefitsient” (tonni CO2/MWh)– eri geograafilistes piirkondades fossiilkütustest toodetud elektri CO2-mahukuse kaalutud keskmine. Kaal näitab fossiilkütuse tootmise struktuuri konkreetses geograafilises piirkonnas. CO2-heite koefitsient saadakse elektritööstuse CO2-ekvivalendi heite andmete jagamisel fossiilkütustel põhineva elektrienergia kogutoodanguga (TWh). Asjaomastes suunistes on piirkonnad määratletud geograafiliste aladena, a) mis koosnevad omavahel elektribörside kaudu liidetud allturgudest või b) mille piires ei ole täheldatud ülekoormust, mõlemal juhul on hinnakõikumine eurodes (võttes aluseks EKP päevased vahetuskursid) kõnealustes piirkondades päev-ette tunnipõhistes elektribörsihindades maksimaalselt 1 % märkimisväärsest osast kõikidest tundidest aastas. Selline piirkondlik eristamine kajastab fossiilkütustel põhinevate elektrijaamade osatähtsust lõpphinnas, mis määratakse kindlaks hulgiturul, ja nende rolli marginaalsete jaamadena tõhususe pingereas. Üksnes asjaolu, et kaks EMP riiki kauplevad omavahel elektriga, ei tähenda automaatselt, et nad moodustavad riigiülese piirkonna. Kuna riigi piirkondlikul tasandil ei ole asjakohaseid andmed, hõlmavad geograafilised piirkonnad ühte või mitut EMP riigi territooriumi tervikuna. Selle alusel on võimalik identifitseerida järgmised geograafilised piirkonnad: Põhjamaa (Taani, Rootsi, Soome ja Norra), Kesk- ja Lääne-Euroopa (Austria, Belgia, Luksemburg, Prantsusmaa, Saksamaa, Liechtenstein ja Madalmaad), Ibeeria (Portugal ja Hispaania), Tšehhi ja Slovakkia (Tšehhi Vabariik ja Slovakkia) ning kõik muud EMP riigid eraldi. Vastavad maksimaalsed piirkondlikud CO2-koefitsiendid on loetletud IV liites;
— „võrdlustoodang” (tonnides aastas)– ajavahemikus 2005–2011 igal aastal töötavate käitiste puhul käitise keskmine toodang (võrdlustoodang) võrdlusperioodil 2005–2011. Mõne konkreetse kalendriaasta (nt 2009) võib sellest seitsmeaastasest võrdlusperioodist välja jätta. Kui käitis ei ole ajavahemikus 2005–2011 töös vähemalt üks aasta, määratakse võrdlustoodang aastase toodangu alusel, kuni käitis on olnud jälle töös neli järjestikust aastat, ning hiljem võetakse aluseks selle perioodi kolme aasta keskmine. Kui käitise tootmisvõimsust suurendatakse abi andmise perioodil oluliselt asjaomaste suuniste tähenduses, võib võrdlustoodangut suurendada tootmisvõimsuse suurendamisega proportsionaalselt. Kui käitise tootmistaset vähendatakse konkreetsel kalendriaastal võrdlustoodangu tasemega võrreldes 50–75 %, saab käitis ainult poole võrdlustoodangule vastavast summast. Kui käitise tootmistaset vähendatakse konkreetsel kalendriaastal võrdlustoodangu tasemega võrreldes 75–90 %, saab käitis võrdlustoodangule vastavast summast ainult 25 %. Kui käitise tootmistaset vähendatakse konkreetsel kalendriaastal võrdlustoodangu tasemega võrreldes 90 % või rohkem, ei saa käitis mingit abi;
— „võrdlusaluseks olev elektrienergia tarbimine” (MWh aastas)– ajavahemikul 2005–2011 igal aastal töötavate käitiste puhul käitise keskmine elektrienergia tarbimine (sealhulgas selliste toodete elektrienergia tarbimine, mis on toodetud allhanke korras ja mis on rahastamiskõlblikud) võrdlusperioodil 2005–2011 (võrdlusaluseks olev elektrienergia tarbimine). Mõne konkreetse kalendriaasta (nt 2009) võib sellest seitsmeaastasest võrdlusperioodist välja jätta. Kui käitis ei ole ajavahemikus 2005–2011 töös olnud vähemalt üks aasta, määratakse võrdlusaluseks olev elektrienergia tarbimine aastase elektrienergia tarbimise alusel, kuni käitis on olnud jälle töös neli järjestikust aastat, ning hiljem võetakse aluseks kolme eelneva aasta keskmine, mil käitis on töös olnud. Kui käitise tootmisvõimsust suurendatakse abi andmise perioodil oluliselt, võib võrdlusaluseks olevat elektrienergia tarbimist suurendada tootmisvõimsuse suurendamisega proportsionaalselt. Kui käitise tootmistaset vähendatakse konkreetsel kalendriaastal võrdlustoodangu tasemega võrreldes 50–75 %, saab käitis ainult poole võrdlusaluseks olevast elektrienergia tarbimisele vastavast summast. Kui käitise tootmistaset vähendatakse konkreetsel kalendriaastal võrdlustoodangu tasemega võrreldes 75–90 %, saab käitis võrdlusaluseks olevale elektrienergia tarbimisele vastavast summast ainult 25 %. Kui käitise tootmistaset vähendatakse konkreetsel kalendriaastal võrdlustoodangu tasemega võrreldes 90 % või rohkem, ei saa käitis mingit abi;
— „võimsuse oluline suurendamine”– käitise esialgse installeeritud võimsuse oluline kasv, kui toimunud on järgmine:
tehtud on üks või mitu kindlaks määratavat füüsilist muutust, mis on seotud käitise tehnilise konfiguratsiooni ja toimimisega ega ole lihtsalt olemasoleva tootmisliini asendamine, ja
käitis suudab töötada võimsusel, mis on vähemalt 10 % suurem kui käitise esialgne installeeritud võimsus enne muutust ning mis tuleneb füüsilisest kapitaliinvesteeringust (või mitmest täiendavast füüsilisest kapitaliinvesteeringust).
Käitis peab esitama riiklikule abi andvale asutusele tõendid selle kohta, et võimsuse olulise suurendamise kriteeriumid on täidetud ja et sõltumatu tõendaja on võimsuse olulise suurendamise tunnistanud rahuldavaks. Tõendamisel käsitletakse käitaja esitatud andmete usaldusväärsust, usutavust ja täpsust ning selle tulemusel valmib tõendamisotsus, milles antakse piisav kinnitus selle kohta, et tõendatavates andmetes ei ole olulist väärkajastamist;
— „elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusalus” (MWh/toodetud tonni kohta ja määratletud PRODCOM 8 tasandil)– tootepõhine elektritarbimine toodetud tonni kohta, mis on saavutatud kõige energiatõhusama tootmismeetodiga konkreetse toote puhul. Nendesse rahastamiskõlblikesse sektoritesse kuuluvate toodete elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusalus, mille kohta on kütuse- ja elektrienergia omavaheline asendatavus kehtestatud komisjoni otsuses 2011/278/EL, (2) arvutatakse sama süsteemi piires, võttes arvesse üksnes elektri osa. Vastavad elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusalused rahastamiskõlblikesse sektoritesse ja allsektoritesse kuuluvate toodete kohta on esitatud III liites;
— „elektrienergia tarbimise tõhususe varuvõrdlusalus”– 80 % võrdlusaluseks olevast elektrienergia tarbimisest. See vastab elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusaluse kohaldamisel kehtestatud keskmisele heite vähendamise kohustusele (elektrienergia tarbimise võrdlusalus / eelnev elektrienergia tarbimine). Seda kohaldatakse kõigi toodete ja protsesside suhtes, mis kuuluvad rahastamiskõlblikesse sektoritesse või allsektoritesse, kuid mida ei hõlma III liites määratletud elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusalus.
(1) Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 58/97 (struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta) õiguslikus raamistikus esitatud kood 12 15 0. EMP lepingusse inkorporeeritud määrus (EÜ, Euratom) nr 58/97 tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuesti sõnastatud), mis oli inkorporeeritud EMP lepingu XXI lisa 1. punkti (ehkki jätkatakse määruse nr 58/97 sätete kohaldamist andmete kogumise, koostamise ja edastamise suhtes võrdlusaastani 2007 (kaasa arvatud).
(2) Komisjoni otsus 2011/278/EL, 27. aprill 2011, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks, ELT L 130, 17.5.2011, lk 1. Selle otsuse I lisa punktis 2 on loetletud mitmed tooted, mille puhul leitakse, et selline asendatavus on vähemalt mingis ulatuses olemas. Käesolev otsus on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti c.
II Liide
Sektorid ja allsektorid, mille puhul on eelnevalt kindlaks tehtud kasvuhoonegaaside heite ülekandumise märkimisväärne oht
Käesolevate suuniste kohaselt võib abi saav käitis saada riigiabi käesolevate suuniste jaotise 3.3 alusel kaudsete kulude katteks üksnes siis, kui abisaaja tegutseb ühes järgmistest sektoritest või allsektoritest. Ühtki muud sektorit või allsektorit ei käsitata selliseks abiks rahastamiskõlblikuna.
|
NACE kood (1) |
Kirjeldus |
1. |
2742 |
Alumiiniumitootmine |
2. |
1430 |
Kemikaalide ja mineraalväetiste toorme kaevandamine |
3. |
2413 |
Muude anorgaaniliste kemikaalide tootmine |
4. |
2743 |
Plii-, tsingi- ja tinatootmine |
5. |
1810 |
Nahkrõivaste valmistamine |
6. |
2710 |
Raua, terase ja ferrosulamite tootmine, |
272210 |
õmblusteta terastorud |
|
7. |
2112 |
Paberi- ja papitootmine |
8. |
2415 |
Väetiste ja lämmastikühendite tootmine |
9. |
2744 |
Vasetootmine |
10. |
2414 |
Muude orgaaniliste põhikemikaalide tootmine |
11. |
1711 |
Puuvillakiu ketrus |
12. |
2470 |
Keemilise kiu tootmine |
13. |
1310 |
Rauamaagi kaevandamine |
14. |
|
Järgmised allsektorid plasti algkujul tootmise sektoris (2416): |
24161039 |
Väikese tihedusega polüetüleen (LDPE) |
|
24161035 |
Madaltiheduslineaarpolüetüleen (LDPE) |
|
24161050 |
Kõrgtiheduspolüetüleen (HDPE) |
|
24165130 |
Polüpropüleen (PP) |
|
24163010 |
Polüvinüülkloriid (PVC) |
|
24164040 |
Polükarbonaad (PC) |
|
15. |
|
Järgmine allsektor paberimassi tootmise sektoris (2111): |
21111400 |
Puitmass |
Selgitus sektorite ja allsektorite rahastamiskõlblikkuse kindlaksmääramise metoodika kohta
1. |
Kooskõlas HKSi direktiivi artikli 10a lõikega 15 peetakse kõnealustes suunistes kasvuhoonegaaside ülekandumise ohtu tabelis loetletud sektorites või allsektorites kvantitatiivsetel alustel märkimisväärseks, kui kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse intensiivsus on suurem kui 10 % ning HKSi direktiivi rakendamisest tingitud kaudsed lisakulud põhjustaksid tootmiskulude olulise suurenemise, mille osakaal kogulisandväärtusest moodustab vähemalt 5 %. |
2. |
Kõnealustes suunistes kasutatakse rahastamiskõlblike kaudsete kulude arvutamiseks sama eeldatavat süsinikdioksiidi hinda ja sama ELi keskmist elektrienergia heitekoefitsienti kui komisjoni otsuses 2010/2/EL (2). Kaubanduse, tootmise ja lisandväärtuse kohta kasutatakse igas sektoris või allsektoris samu andmeid kui komisjoni otsuses 2010/2/EL. Intensiivsuse arvutamisel võetakse aluseks eksport ja import kõigi kolmandate riikidega, sõltumata sellest, kas asjaomases kolmandas riigis on kehtestatud süsinikdioksiidi hinnakujundusmehhanism (CO2-maksude või HKSiga sarnase piiramise ja kauplemise süsteemide kaudu) või mitte. Samuti eeldatakse, et 100 % süsinikdioksiidiga seotud kuludest kantakse üle elektrihindadesse. |
3. |
Sarnaselt HKSi direktiivi artikli 10a lõikega 17 on tabelis loetletud rahastamiskõlblike sektorite või allsektorite kindlaksmääramisel punktis 1 osutatud kvantitatiivset analüüsi täiendatud kvalitatiivse analüüsiga juhul, kui asjakohased andmed on kättesaadavad ning tööstusharu esindajad ja EMP riigid on rahastamiskõlblikkust piisavalt usutavalt põhjendanud. Kvalitatiivset hinnangut kasutati järgmistes sektorites: esiteks piiripealsetes sektorites, st NACE 4. tasandi sektorid, kus suurenenud kaudsete heitkoguste kulud jäävad vahemikku 3–5 % ja kaubavahetuse intensiivsus on vähemalt 10 %, teiseks sektorites ja allsektorites (sealhulgas PRODCOMi tasandil (3)), kus ametlikud andmed puuduvad või nende kvaliteet on väga halb, ning kolmandaks sektorites ja allsektorites (sealhulgas PRODCOMi tasandil), mille puhul leitakse, et need ei ole kvantitatiivses hinnangus piisavalt esindatud. Arvesse ei võetud sektoreid või allsektoreid, kus süsinikdioksiidi kaudsete kulude osakaal on alla 1 %. |
4. |
Rahastamiskõlblikkuse kvalitatiivses hinnangus hinnati esiteks asümmeetriliste CO2 kaudsete kulude mõju suurust ehk osakaalu sektori kogulisandväärtuses. Asümmeetriliste kulude mõju peab olema piisavalt suur, et sellega kaasneks märkimisväärne oht kasvuhoonegaaside heite ülekandumiseks. See kriteerium loeti täidetuks, kui CO2 kaudsete kulude osakaal oli üle 2,5 %. Teiseks arvestati ka kättesaadavaid turuga seotud tõendeid, mille kohaselt ei ole (all)sektoril võimalik heitkoguste kulusid kanda üle klientidele, kaotamata seejuures märkimisväärset turuosa oma konkurentidele kolmandates riikides. Selle kriteeriumi täitmiseks valiti objektiivseks näitajaks piisav, vähemalt 25 % kaubavahetuse intensiivsus. Lisaks eeldati teise kriteeriumi puhul põhjendatud teavet selle kohta, et ELi asjaomase sektori näol tervikuna on tegemist hinnavõtjaga (näiteks on hinnad kindlaks määratud kaubabörsidel või on olemas tõendid hinnakorrelatsiooni kohta makropiirkondade tasandil). Seda täiendas kättesaadavuse korral muu teave rahvusvahelise nõudluse ja pakkumise, transpordikulude, kasumimarginaalide ja CO2 võimaliku mahaarvamise kohta. Kolmandaks võeti arvesse ka toodete kütuse ja elektri asendatavust sektoris vastavalt komisjoni otsusele 2011/278/EL (4). |
5. |
Nii kvalitatiivse kui ka kvantitatiivse analüüsi tulemusi võeti arvesse käesoleva lisa rahastamiskõlblike sektorite ja allsektorite loetelu koostamisel. Loetelu on suletud ja seda saab muuta üksnes kõnealuste suuniste vahehindamise käigus. |
(1) NACE rev.1.1: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=-LST_CLS_DLD&StrNom=NACE_1_1&StrLanguageCode=EN&StrLayoutCode=HIERARCHIC
(2) Komisjoni 24. detsembri 2009. aasta otsus, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ kindlaks selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks (ELT L 1, 5.1.2010, lk 10). Käesolev otsus on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti b.
(3) PRODCOMi nimekirja leiab veebisaidilt http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/-index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=PRD_2010&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC
(4) Komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsus 2011/278/EL, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks, ELT L 130, 17.5.2011, lk 1. Selle otsuse I lisa punktis 2 on loetletud tooted, mille puhul leitakse, et kütuse asendatavus on olemas, vähemalt teatavas ulatuses. Kõnealune otsus on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti c.
III liide
II liites NACE koodidega hõlmatud toodete elektrienergia tarbimise tõhususe võrdlusalused
NACE4 |
Toote-põhine võrdlus-alus (1) |
Võrdlus-aluse väärtus |
Võrdlusaluse ühik |
Toodanguühik (2) |
Toote määratlus (2) |
Tootepõhise võrdlusalusega hõlmatud protsessid (2) |
Asjaomane PROD-COMi kood (rev 1.1) |
Kirjeldus |
||||||||||||||||||||
2742 |
Primaaralumiinium |
14,256 |
MWh/t toote kohta (vahelduvvoolu tarbimine) |
Tonni survetöötlemata legeerimata vedelalumiiniumi |
Survetöötlemata legeerimata alumiinium, vedel elektrolüüsisaadus |
Survetöötlemata legeerimata alumiinium, vedel elektrolüüsisaadus, sealhulgas saaste kontrollüksused, kõrvalprotsessid ja valukoda. Lisaks otsuses 2011/278/EL esitatud toote määratlusele on lisatud anoodi tootmise töökoda (kuumtöödeldud anood). Juhul kui anoodi toodetakse Euroopas asuvas eraldiseisvas tootmisüksuses, ei tuleks sellele tootmisüksusele maksta hüvitist, kuna see on võrdlusalusesse juba sisse arvestatud. Korrektsiooni võidakse kohaldada juhul, kui anoodi toodetakse väljaspool Euroopat. |
27421130 |
Survetöötlemata legeerimata alumiinium (välja arvatud pulbrid ja helbed) |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
27421153 |
Survetöötlemata alumiiniumi sulamid primaarvormidena (välja arvatud alumiiniumi pulbrid ja helbed) |
||||||||||||||||||||
2742 |
Alumiiniumoksiid (rafineeritud) |
0,225 |
MWh/t toote kohta |
Tonni alumiiniumoksiidi |
|
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud alumiiniumoksiidi tootmisega. |
27421200 |
Alumiiniumoksiid (välja arvatud tehiskorund) |
||||||||||||||||||||
2710 |
Hapnikkonverter teras |
0,036 |
MWh/t toote kohta |
Tonni toorterast (valuteras) |
|
Sekundaarmetallurgia, tulekindlate materjalide eelkuumutamine, kõrvalprotsessid (eelkõige tolmueemaldamine) ja valukojad kuni toorterasest toodete lõikamiseni |
2710T122 |
Legeerimata teras, valmistatud muu protsessiga kui elektriahjudes |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
2710T132 |
Legeerteras, v.a muu protsessiga kui elektriahjudes valmistatud roostevaba teras |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
2710T142 |
Roostevaba ja kuumakindel teras, valmistatud muu protsessiga kui elektriahjudes |
||||||||||||||||||||
2710 |
Elektrikaarahjus toodetud süsinikteras |
0,283 |
CO2 tonni/t toote kohta |
Tonni sekundaarset toorterast (valatud) |
Teras, milles on alla 8 % legeerelemente ja juhuslikke lisandeid sel määral, mis piirab kasutamist selliste aladega, kus ei ole pinna kvaliteet ja hea töödeldavus nõutav. |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud protsessiüksustega
|
2710T121 |
Toorteras: elektriahjudes valmistatud legeerimata teras |
||||||||||||||||||||
|
|
(aluseks on võetud kõige tõhusama 10 % keskmine) |
|
|
|
|
2710T131 |
Toorteras: legeerteras, v.a elektriahjudes valmistatud roostevaba teras |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
2710T141 |
Toorteras: elektriahjudes valmistatud roostevaba ja kuumakindel teras |
||||||||||||||||||||
2710 |
Elektrikaarahjus toodetud legeerteras |
0,352 |
CO2 tonni/t toote kohta |
Tonni legeertoorterast |
Teras, milles on legeerelemente 8 % või enam või kus on nõutav pinna kõrge kvaliteet ja hea töödeldavus. |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud protsessiüksustega
Kõnealust tootepõhist võrdlusalust ei kasutata ferrokroomi konverteri ja tööstusgaaside krüogeense hoiustamise puhul. |
2710T121 |
Toorteras: elektriahjudes valmistatud legeerimata teras |
||||||||||||||||||||
|
|
(aluseks on võetud kõige tõhusama 10 % keskmine) |
|
|
|
|
2710T142 |
Roostevaba ja kuumakindel teras, valmistatud muu protsessiga kui elektriahjudes |
||||||||||||||||||||
2710 |
FeSi |
8,540 |
MWh/t toote kohta |
Tonni lõplikku FeSi-75 |
FeSi-75 |
Kõik protsessid, mis on otseselt seotud ahjude toimimisega. Abivahendid ei ole hõlmatud. |
27102020/24101230 |
Ferrosiliitsium – 75 % ränisisaldus |
||||||||||||||||||||
2710 |
FeMn HC |
2,760 |
MWh/t toote kohta |
Tonni lõplikku süsinikurikast FeMn |
Süsinikurikas FeMn |
Kõik protsessid, mis on otseselt seotud ahjudega. Abivahendid ei ole hõlmatud. |
27102010 |
Ferromangaan (vastavalt BREF-dokumendile) |
||||||||||||||||||||
2710 |
SiMn |
3,850 |
MWh/t toote kohta |
Tonni lõplikku SiMn |
Erineva süsinikusisaldusega silikomangaanid, sealhulgas SiMn, madala süsinikusisaldusega SiMn, väga madala süsinikusisaldusega SiMn. |
Kõik protsessid, mis on otseselt seotud ahjude toimimisega. Abivahendid ei ole hõlmatud. |
27102030 |
Silikomangaan, v.a. FeSiMn |
||||||||||||||||||||
2413 |
Cl2 |
2,461 |
MWh/t toote kohta |
Tonni kloori |
Kloor |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud elektrolüüsi üksusega, sealhulgas kõrvalüksused, nagu mootorid. |
24131111 |
Kloor |
||||||||||||||||||||
2413 |
Si metall |
11,870 |
MWh/t toote kohta |
Tonni Si metalli |
90–99,99 %-line räni |
Kõik protsessid, mis on otseselt seotud ahjudega. Abivahendid ei ole hõlmatud. |
24131155 |
Räni, mis sisaldab < 99,99 massiprotsenti räni |
||||||||||||||||||||
2413 |
Ülipuhas polükristalne räni |
60,000 |
MWh/t toote kohta |
Tonni ülipuhast Si metalli |
99,99 %-line räni |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ahjuga, sealhulgas kõrvalüksused. |
24131153 |
Räni, mis sisaldab > 99,99 massiprotsenti räni |
||||||||||||||||||||
2413 |
SiC |
6,200 |
MWh/t toote kohta |
Tonni 100 %-list SiC |
100 %-line ränikarbiid |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ahjuga, sealhulgas kõrvalüksused. |
24135450 |
Kindla või muutuva keemilise koostisega karbiidid |
||||||||||||||||||||
2414 |
Väärtusli-kud kemikaalid |
0,702 |
CO2 tonni/t toote kohta |
Tonni väärtuslikke kemikaale (tonni atsetüleeni, etüleeni, propüleeni, butadieeni, benseeni ja vesinikku) |
Väärtuslike kemikaalide atsetüleeni, etüleeni, propüleeni, butadieeni, benseeni ja vesiniku (v.a täiendavatest lähteainetest pärinevad väärtuslikud kemikaalid, nagu vesinik, etüleen jt) kogumassina väljendatud segu, milles on vähemalt 30 massiprotsenti etüleeni ning 50 massiprotsenti nimetatud väärtuslikke kemikaale, küttegaasi, buteene, ja vedelaid süsivesinikke. |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud väärtuslike kemikaalide tootmisega kas puhastatud toote või vahesaaduse kujul, nii et vastava väärtusliku kemikaali sisaldus vastab selle kemikaali madalaimale kaubastatavale vormile; (C4-süsivesinike fraktsioonid, hüdrogeenimata pürolüüsibensiin); siia ei kuulu C4-süsivesinike ekstraheerimine (butadieeni tootmine) ja hüdrogeenimine, pürolüüsibensiini hüdrogeenimine ja aromaatsete ühendite ekstraheerimine ning logistika ja ladustamine seoses igapäevase tööga. |
Mitmed NACE 2414 vastavad PRODCOMi koodid |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
24141120 |
Küllastunud atsüklilised süsivesinikud |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
24141130 |
Küllastamata atsüklilised süsivesinikud; etüleen |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
24141140 |
Küllastamata atsüklilised süsivesinikud; propeen (propüleen) |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
24141150 |
Küllastamata atsüklilised süsivesinikud; buteen (butüleen) ja selle isomeerid |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
24141160 |
Küllastumata atsüklilised süsivesinikud; 1,3-butadieen ja isopreen |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
24141190 |
Küllastumata atsüklilised süsivesinikud (väljaarvatud etüleen, propeen, buteen, 1,3-butadieen ja isopreen) |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
24/20141223 |
Benseen |
||||||||||||||||||||
2414 |
Aromaatsed ühendid |
0,030 |
CO2 tonni/t toote kohta |
CWT-tonnides |
Aromaatsete ühendite segu väljendatud CWT-tonnides |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud aromaatsete ühendite tootmise üksustega.
|
Mitmed NACE2414 vastavad PRODCOMi koodid Otseheidete täielikku loetelu vt suuniste dokument nr 9. |
|
||||||||||||||||||||
2414 |
Puhas süsi |
1,954 |
CO2 tonni/t toote kohta |
Tonni ahjutahma (müüdav ühik, > 96 %) |
Ahjutahm. Seda tootepõhist võrdlusalust ei kasutata lambitahma ja gaasitahma puhul. |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ahjutahma tootmisega ning töötlemine, pakkimine ja põletamine. |
24131130 |
Süsinik (tahm ja muul kujul süsinik, mida ei klassifitseerita muuks) |
||||||||||||||||||||
2414 |
Stüreen |
0,527 |
CO2 tonni/t toote kohta |
Tonni stüreeni (müüdav toode) |
Stüreenmonomeer (vinüülbenseen, CASi number: 100-42-5) |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud
|
24141250 |
Stüreen |
||||||||||||||||||||
2414 |
Etüleen-oksiid ja etüleen-glükoolid EO/EG |
0,512 |
CO2 tonni/t toote kohta |
Tonni EO-ekvivalentühikuid (EOE), mis on määratletud kui EO mass, mis on vastava glükooli ühes massiühikus. |
Etüleenoksiidi ja etüleenglükooli võrdlusalust kasutatakse ka
Ainete üldkogus, väljendatud EO-ekvivalentühikutes (EOE), mis on määratletud kui EO mass, mis on vastava glükooli ühes massiühikus. |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud etüleenoksiidi tootmise, puhastamise ja glükooli tootmise üksusega. |
24146373 |
oksiraan (etüleenoksiid) |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
24142310 |
etüleenglükool (etaandiool) |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
24146333 |
2,2-oksüdietanool (dietüleenglükool, digool) |
||||||||||||||||||||
2743 |
Tsingi elektrolüüs |
4,000 |
MWh/t toote kohta |
Tonni tsinki |
Primaartsink |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud tsingi elektrolüüsiga, sealhulgas kõrvalüksused. |
27431230 |
Survetöötlemata legeerimata tsink (välja arvatud tsingitolm, -pulbrid ja -helbed) |
||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
2743125 |
Survetöötlemata tsingi sulamid (välja arvatud tsingitolm, -pulbrid ja -helbed) |
||||||||||||||||||||
2415 |
Ammoniaak |
1,619 |
CO2 tonni/t toote kohta |
Tonni ammoniaaki, mis on toodetud müüdava (neto) tootena ning mis on 100 %-lise puhtusega. |
Ammoniaak (NH3) toodetud tonnides. |
Kõik protsessid, mis on otseselt või kaudselt seotud ammoniaagi ja vahesaadusena vesiniku tootmisega. |
24151075 |
Veevaba ammoniaak |
Tooted, mille kütuse- ja elektrienergia omavaheline asendatavus määrati kindlaks otsuse 2011/278/EL I lisa punktis 2 (3)
Otsuse 2011/278/EL I lisas määrati kindlaks, et teatavate tootmisprotsesside puhul on kütuse- ja elektrienergia omavahel asendatavad. Nende toodete puhul ei ole asjakohane kehtestada võrdlusalust, mille aluseks on MWh/t toote kohta. Selle asemel on lähtepunktiks otseheitest tuletatud kasvuhoonegaaside heite erikõverad. Selliste protsesside puhul määrati toote võrdlusalused kindlaks otseheite (energiatarbimisest ja protsessidest tulenev heide) summa ning elektrienergia asendatavast osast tuleneva kaudse heite alusel.
Selliste juhtumite korral asendatakse suuniste punkti 27 alapunktis a osutatud maksimaalse abisumma arvutamiseks valemis tegur „E” järgmise mõistega, millega muudetakse toote võrdlusalus otsuse 2011/278/EL kohaselt elektrienergia tarbimise tõhususe varuvõrdlusaluseks, võttes aluseks Euroopa keskmise heite mahukuse teguri 0,465 tCO2/MWh:
Otsuse 2011/278/EL I lisas esitatud kehtiv toote võrdlusalus (CO2 tonni/t) × osa asjaomasest kaudsest heitest (*) võrdlusperioodi vältel (%)/0,465 (tCO2/MWh).
(*) |
„Osa asjaomasest kaudsest heitest võrdlusperioodi vältel” tähendab
|
(1) Helehallil taustal märgitud toodete puhul kinnitati elektrienergia ja kütuste asendatavus ning võrdlusalus väljendatakse CO2 tonnides.
(2) Tumehallil taustal märgitud toodanguühikute, määratluste ja protsesside aluseks on komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsus 2011/278/EL, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks.
(3) Komisjoni otsus, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks, 27.4.2011, C(2011) 2772 lõplik, ELT 17.5.2011, L 130/1. Kõnealune otsus on inkorporeeritud EMP lepingu XX lisa punkti 21 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti c.
IV liide
Maksimaalsed piirkondlikud CO2-heite koefitsiendid eri geograafilistel aladel (tCO2/MWH)
|
|
Elekter |
Kesk- ja Lääne-Euroopa |
Austria, Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaad, Luxembourg, Liechtenstein |
0,76 |
Tšehhi ja Slovakkia |
Tšehhi Vabariik, Slovakkia |
1,06 |
Ibeeria |
Portugal, Hispaania |
0,57 |
Põhjamaad |
Taani, Rootsi, Soome, Norra |
0,67 |
Bulgaaria |
|
1,12 |
Küpros |
|
0,75 |
Eesti |
|
1,12 |
Kreeka |
|
0,82 |
Ungari |
|
0,84 |
Iirimaa |
|
0,56 |
Itaalia |
|
0,60 |
Läti |
|
0,60 |
Leedu |
|
0,60 |
Malta |
|
0,86 |
Poola |
|
0,88 |
Rumeenia |
|
1,10 |
Sloveenia |
|
0,97 |
Ühendkuningriik |
|
0,58 |
Island |
|
0,00 |
Selgitav märkus maksimaalsete piirkondlike CO2-heite koefitsientide kohta
Selleks et tagada elektrienergiaallikate võrdne kohtlemine ja vältida kuritarvitamist, kasutatakse kõigi elektrienergiatarne allikate puhul (isetootmine, elektrivarustuslepingud või võrgutarne) ja kõigi abisaajate puhul asjaomases EMP riigis sama CO2-heite koefitsienti.
Maksimaalse abisumma kindlaksmääramise meetodis võetakse arvesse CO2-heite koefitsienti põletusseadmetes toodetud elektri kohta erinevates geograafilistes piirkondades. Selline piirkondlik eristamine kajastab fossiilkütustel põhinevate elektrijaamade osatähtsust lõpphinnas, mis määratakse kindlaks hulgiturul, ja nende rolli marginaalsete elektrijaamadena tõhususe pingereas.
Komisjon määras eespool nimetatud CO2-heite koefitsiendi piirkondliku(d) väärtuse(d) eelnevalt kindlaks ja nende näol on tegemist abisumma arvutamiseks maksimaalsete väärtustega. Samal ajal võivad EMP riigid kohaldada oma territooriumil kõigi abisaajate suhtes madalamat CO2-heite koefitsienti.