Kohtuasi T‑468/14
Holistic Innovation Institute, SLU
versus
Euroopa Komisjon
„Finantsabi — Teadusuuringud — Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007—2013) — Projekt eDIGIREGION — Komisjoni otsus, millega lükati tagasi äriühingu taotlus projektis osaleda — Tühistamishagi — Hagi esitamise tähtaeg — Tähtaja algus — Vastuvõetamatus — Lepinguväline vastutus — Mittevaraline kahju — Üksikisikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine”
Kokkuvõte – Üldkohtu (kuues koda) 12. mai 2016. aasta otsus
Tühistamishagi – Tähtaeg – Õiguskord – Uurimine liidu kohtu algatusel
(ELTL artikli 263 kuues lõik; Üldkohtu kodukord (1991), artikli 102 lõige 2)
Kohtumenetlus – Hagi esitamise tähtajad – Faksi teel esitatud hagi – Tähtaeg allkirjastatud originaali esitamiseks – Tähtaja algus – Faksi kättesaamise kuupäev, mitte hagi esitamise tähtaja lõppemise kuupäev
(Üldkohtu kodukord (1991), artikli 43 lõige 6)
Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Hagiavalduse allkirjastatud originaali esitamata jätmine enne tähtaja möödumist – Vastuvõetamatus
(Üldkohtu kodukord (1991), artikli 44 lõige 6)
Kohtumenetlus – Hagi esitamise tähtaeg – Aegumine – Vabandatav eksimus – Mõiste – Hagi esitamine, ilma et advokaat oleks hagiavalduse allkirjastanud – Välistamine
(Üldkohtu kodukord (1991), artikli 43 lõike 1 esimene lõik)
Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Advokaadi omakäeline allkiri – Rangelt kohaldatav oluline vorminõue – Puuduse tagantjärele kõrvaldamise võimalus – Puudumine – Õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile rikkumine – Puudumine
(Üldkohtu kodukord (1991), artikli 43 lõike 1 esimene lõik)
Lepinguväline vastutus – Tingimused – Õigusvastasus – Kahju – Põhjuslik seos – Kumuleeruvad tingimused – Ühe tingimuse puudumine – Kahju hüvitamise nõude tervikuna rahuldamata jätmine
(ELTL artikli 340 teine lõik)
Kahju hüvitamise nõue – Tühistamishagist sõltumatus – Hagi, millega taotletakse lõplikuks muutunud üksikotsuse tühistamist – Vastuvõetamatus
(ELTL artikkel 268 ja ELTL artikli 340 teine lõik)
Kohtumenetlus – Uute väidete esitamine menetluse käigus – Tingimused – Olemasoleva väite täiendamine – Vastuvõetavus
(Üldkohtu kodukord (1991), artikli 44 lõike 1 punkt c ja artikli 48 lõige 2)
Vt otsuse tekst.
(vt punkt 25)
Vastavalt Üldkohtu 2. mai 1991. aasta kodukorra artikli 43 lõikele 6 loetakse menetlustähtaegade järgimise üle otsustamisel menetlusdokumendi esitamiskuupäevaks kuupäeva, mil menetlusdokumendi allkirjastatud originaali ärakiri jõuab faksi või e‑posti teel Üldkohtu kantseleisse, ainult siis, kui hiljemalt kümne päeva jooksul pärast faksi või e‑kirja kättesaamist esitatakse kohtukantseleisse menetlusdokumendi allkirjastatud originaal.
(vt punkt 28)
Vt otsuse tekst.
(vt punkt 31)
Mõistet „vabandatav eksimus“ tuleb tõlgendada kitsalt ning see saab esineda üksnes erandlikel asjaoludel. Juhul, kui hagi esitatakse ilma, et advokaat oleks hagiavalduse allkirjastanud, tuleb tagasi lükata argument, et tegemist on vabandatava eksimusega, mis tuleneb sellest, et liikmesriigi õiguses on advokaadi allkirja puudumise hagiavalduselt kõrvaldatav puudus. Kohtukantseleisse esitatavate menetlusdokumentide ettevalmistamise, jälgimise ja kontrollimise eest vastutab täielikult asjaomase poole advokaat.
(vt punkt 32)
Asjaolu, et advokaadi allkirja puudumist hagiavaldusel ei saa liidu õiguse järgi käsitada kõrvaldatava puudusena, ei sea kahtluse alla õigust tõhusale õiguskaitsevahendile. Menetlusnormide range kohaldamine vastab nimelt õiguskindluse nõudele ja vajaduse korrale hoida õigusemõistmise käigus ära mis tahes diskrimineerimine või suvaline kohtlemine. Kuigi hagiavalduse esitamise tingimused ja tähtajad piiravad õigust pöörduda kohtusse, ei saa seda piirangut käsitada tõhusa õiguskaitse põhiõiguse olemuse kahjustamisena, seda enam, et käsitletavad õigusnormid on selged ja nende tõlgendamine ei tekita erilisi probleeme.
(vt punkt 33)
Vt otsuse tekst.
(vt punktid 41–44)
ELTL artikli 340 teise lõigu alusel esitatud kahju hüvitamise hagi on liidu õiguskaitsevahendite hulgas iseseisev õiguskaitsevahend, nii et tühistamishagi vastuvõetamatus ei too iseenesest kaasa kahjunõude vastuvõetamatust.
Kuigi pool võib esitada kahju hüvitamise hagi, ilma et ta oleks ühegi õigusnormi kohaselt kohustatud taotlema talle kahju tekitanud õigusvastase akti tühistamist, ei saa ta siiski sel viisil hiilida kõrvale sellise nõude vastuvõetamatusest, mis puudutab sama õigusvastasust ning taotleb samu rahalisi eesmärke.
Seega tuleb kahju hüvitamise hagi tunnistada vastuvõetamatuks, kui sellega taotletakse tegelikult lõplikuks muutunud üksikotsuse tühistamist ning kui hagi rahuldamise tagajärjeks oleks olnud selle otsuse õiguslike tagajärgede kõrvaldamine. Sellega on tegemist siis, kui hageja püüab kahju hüvitamise nõudega saavutada samasugust tulemust kui see, mille tooks talle õigel ajal esitamata jäetud tühistamishagi rahuldamine.
Lisaks võib kahju hüvitamise hagi kõrvaldada lõplikuks muutunud otsuse õigusliku mõju, kui hageja taotleb suuremat kasu, kuid võtab hagis arvesse ka kasu, mida ta saaks tühistamisotsuse korral. Sellisel juhul on kahju hüvitamise hagi vastuvõetamatuks tunnistamiseks siiski vaja tuvastada tihe seos eelnimetatud hagi ja tühistamishagi vahel.
(vt punktid 45–48)
Vt otsuse tekst.
(vt punkt 79)