Kohtuasi C‑561/12
Nordecon AS
ja
Ramboll Eesti AS
versus
Rahandusministeerium
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Riigikohus)
„Hanked — Väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlus — Hankija võimalus pidada läbirääkimisi pakkumuste üle, mis ei ole kooskõlas hankedokumentide tehnilises kirjelduses ette nähtud kohustuslike nõuetega”
Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (neljas koda), 5. detsember 2013
Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid – Siseriikliku kohtu pädevus – Vaidluse asjaolude tuvastamine ja hindamine – Eelotsuse küsimuse vajalikkus ja tõstatatud küsimuste asjakohasus – Siseriikliku kohtu hinnang – Ilmselgelt asjakohatud küsimused ja oletuslikud küsimused, mis on esitatud kontekstis, mis välistab tarviliku vastuse – Küsimused, mis ei ole põhikohtuasja esemega seotud
(ELTl artikkel 267)
Õigusaktide ühtlustamine – Riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord – Direktiiv 2004/18 – Väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlus – Hankija võimalus pidada läbirääkimisi pakkumuste üle, mis ei ole kooskõlas hankedokumentide tehnilises kirjelduses ette nähtud kohustuslike nõuetega – Puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18, artikli 30 lõige 2)
Vt otsuse tekst.
(vt punktid 28–30)
Direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta artikli 30 lõige 2 ei luba hankijal pidada pakkujatega läbirääkimisi pakkumuste üle, mis ei vasta hanke tehnilises kirjelduses sätestatud kohustuslikele nõuetele.
Kuigi hankija on pädev pidama läbirääkimistega menetluse raames läbirääkimisi, on ta siiski alati kohustatud tagama hanke nende nõuete järgimise, mille ta on liigitanud kohustuslikeks. Vastasel juhul eirataks põhimõtet, et hankija peab tegutsema läbipaistval viisil, ja jääks saavutamata eesmärk välistada oht, et hankija kedagi soosiks või tegutseks omavoliliselt.
Kohustuslikele nõuetele mittevastava pakkumuse vastavaks tunnistamine eesmärgiga pidada selle üle läbirääkimisi muudaks pealegi kasutuks kohustuslike tingimuste kindlaksmääramise hanketeates ega võimaldaks hankijal pidada pakkujatega läbirääkimisi ühistel alustel ja seega pakkujaid võrdselt kohelda.
(vt punktid 36–39 ja resolutsioon)
Kohtuasi C‑561/12
Nordecon AS
ja
Ramboll Eesti AS
versus
Rahandusministeerium
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Riigikohus)
„Hanked — Väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlus — Hankija võimalus pidada läbirääkimisi pakkumuste üle, mis ei ole kooskõlas hankedokumentide tehnilises kirjelduses ette nähtud kohustuslike nõuetega”
Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (neljas koda), 5. detsember 2013
Eelotsuse küsimused — Euroopa Kohtu pädevus — Piirid — Siseriikliku kohtu pädevus — Vaidluse asjaolude tuvastamine ja hindamine — Eelotsuse küsimuse vajalikkus ja tõstatatud küsimuste asjakohasus — Siseriikliku kohtu hinnang — Ilmselgelt asjakohatud küsimused ja oletuslikud küsimused, mis on esitatud kontekstis, mis välistab tarviliku vastuse — Küsimused, mis ei ole põhikohtuasja esemega seotud
(ELTl artikkel 267)
Õigusaktide ühtlustamine — Riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord — Direktiiv 2004/18 — Väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlus — Hankija võimalus pidada läbirääkimisi pakkumuste üle, mis ei ole kooskõlas hankedokumentide tehnilises kirjelduses ette nähtud kohustuslike nõuetega — Puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18, artikli 30 lõige 2)
Vt otsuse tekst.
(vt punktid 28–30)
Direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta artikli 30 lõige 2 ei luba hankijal pidada pakkujatega läbirääkimisi pakkumuste üle, mis ei vasta hanke tehnilises kirjelduses sätestatud kohustuslikele nõuetele.
Kuigi hankija on pädev pidama läbirääkimistega menetluse raames läbirääkimisi, on ta siiski alati kohustatud tagama hanke nende nõuete järgimise, mille ta on liigitanud kohustuslikeks. Vastasel juhul eirataks põhimõtet, et hankija peab tegutsema läbipaistval viisil, ja jääks saavutamata eesmärk välistada oht, et hankija kedagi soosiks või tegutseks omavoliliselt.
Kohustuslikele nõuetele mittevastava pakkumuse vastavaks tunnistamine eesmärgiga pidada selle üle läbirääkimisi muudaks pealegi kasutuks kohustuslike tingimuste kindlaksmääramise hanketeates ega võimaldaks hankijal pidada pakkujatega läbirääkimisi ühistel alustel ja seega pakkujaid võrdselt kohelda.
(vt punktid 36–39 ja resolutsioon)