13. september 2013 ( *1 )
„Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse sõnamärk CASTEL — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c — Vastuvõetavus — Absoluutne keeldumispõhjus, mida ei olnud esitatud apellatsioonikojas — Asjaolude kontrollimine omal algatusel — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 76 lõige 1”
Kohtuasjas T‑320/10,
Fürstlich Castell’sches Domänenamt Albrecht Fürst zu Castell-Castell, asukoht Castell (Saksamaa), esindajad: advokaadid R. Kunze, G. Würtenberger ja T. Wittmann,
hageja,
versus
Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), esindajad: P. Geroulakos ja G. Schneider,
kostja,
teine menetluspool Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus
Castel Frères SAS, asukoht Blanquefort (Prantsusmaa), esindajad: advokaadid A. von Mühlendahl ja H. Hartwig,
mille ese on hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 4. mai 2010. aasta otsuse (asi R 962/2009‑2) peale, mis käsitleb Fürstlich Castell’sches Domänenamt Albrecht Fürst zu Castell-Castelli ja Castel Frères SAS vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust,
ÜLDKOHUS (kuues koda),
koosseisus: koja esimees H. Kanninen, kohtunikud I. Labucka ja S. Soldevila Fragoso (ettekandja),
kohtusekretär: ametnik S. Spyropoulos,
arvestades 2. augustil 2010 Üldkohtu kantseleisse saabunud hagiavaldust,
arvestades 15. novembril 2010 Üldkohtu kantseleisse saabunud Siseturu Ühtlustamise Ameti vastust,
arvestades 10. novembril 2010 Üldkohtu kantseleisse saabunud menetlusse astuja seisukohti,
arvestades Üldkohtu kodade koosseisu muutmist,
arvestades 8. novembril 2012 toimunud kohtuistungil esitatut,
on teinud järgmise
[...]
Poolte nõuded
9 |
Hageja palub Üldkohtul:
|
10 |
Ühtlustamisamet ja menetlusse astuja paluvad Üldkohtul:
|
11 |
Kohtuistungil teatas menetlusse astuja, et ta loobub oma seisukohtade lisadest I. 9 ja I. 10, mis ta esitas esimest korda alles Üldkohtus. |
Õiguslik käsitlus
[...]
Määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti d ja artikli 52 lõike 1 punkti a rikkumise kohta esitatud väite vastuvõetavus
[...]
24 |
Haldustoimikust ilmneb, et väidet määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti d rikkumise kohta ei esitatud apellatsioonikojas ja seega on see esitatud esimest korda alles Üldkohtus. |
25 |
Vastupidi hageja väidetele ei tohtinud apellatsioonikoda seda absoluutset keeldumispõhjust mingil juhul kehtetuks tunnistamise menetluses omal algatusel hinnata. |
26 |
Vastavalt määruse nr 207/2009 artikli 76 lõikele 1 peavad absoluutsete keeldumispõhjuste hindamisel ühtlustamisameti kontrollijad ja edasikaebamise korral ühtlustamisameti apellatsioonikoda kontrollima faktilisi asjaolusid omal algatusel, et teha kindlaks, kas üks või teine sama määruse artiklis 7 toodud registreerimisest keeldumise põhjus käib selle kaubamärgi kohta, mille registreerimist taotletakse, või mitte. Eelnevast järeldub, et ühtlustamisameti pädevad organid võivad oma otsused rajada faktilistele asjaoludele, millele taotluse esitaja ei ole tuginenud. Ühtlustamisamet peab omal algatusel analüüsima asjakohaseid fakte, mis võivad viia absoluutse keeldumispõhjuse kohaldamiseni (Üldkohtu 22. juuni 2006. aasta otsus kohtuasjas C-25/05 P: Storck vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, EKL 2006, lk I-5719, punkt 50; Üldkohtu 15. märtsi 2006. aasta otsus kohtuasjas T-129/04: Develey vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (plastikpudeli kuju), EKL 2006, lk II-811, punkt 16, ja Üldkohtu 12. aprilli 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades T‑310/09 ja T‑383/09: Fuller & Thaler Asset Management vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (BEHAVIOURAL INDEXING ja BEHAVIOURAL INDEX), kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 29). |
27 |
Samas ei pea ühtlustamisamet kehtetuks tunnistamise menetluses omal algatusel uuesti hindama selliseid asjasse puutuvaid fakte, mis võiksid kaasa tuua absoluutsete keeldumispõhjuste kohaldamise, mida viib läbi kontrollija. Määruse nr 207/2009 artiklite 52 ja 55 sätetest ilmneb, et ühenduse kaubamärk loetakse kehtivaks, kuni ühtlustamisamet tunnistab selle kehtetuks tunnistamise menetluses kehtetuks. Seega eeldatakse kaubamärgi kehtivust, mis on ühtlustamisameti poolt kaubamärgi registreerimistaotluste hindamisel läbiviidava kontrolli loogiline tagajärg. |
28 |
See kehtivuse presumptsioon puudutab üksnes ühenduse kaubamärgi registreerimismenetluses registreerimistaotluste hindamist ühtlustamisameti kontrollijate poolt ja edasikaebamise korral apellatsioonikodade hindamist, mille puhul on tegemist ühtlustamisametile määruse nr 207/2009 artikli 76 lõikest 1 tuleneva kohustusega kontrollida omal algatusel asjaomaseid fakte, mis võib kaasa tuua absoluutsete keeldumispõhjuste kohaldamise ühenduse kaubamärgi registreerimismenetluses registreerimistaotluste hindamisel ühtlustamisameti kontrollija poolt ja edasikaebamise korral apellatsioonikoja poolt. Samas eeldatakse kehtetuks tunnistamise menetluses, et registreeritud ühenduse kaubamärk on kehtiv ja ühtlustamisametile kehtetuks tunnistamise taotluse esitanud isiku ülesanne on esitada konkreetsed tõendid, mis kaubamärgi kehtivuse kahtluse alla seavad. [omissis] |
Esitatud põhjendustest lähtudes ÜLDKOHUS (kuues koda) otsustab: |
|
|
|
Kanninen Labucka Soldevila Fragoso Kuulutatud avalikul kohtuistungil 13. septembril 2013 Luxembourgis. Allkirjad |
( *1 ) Kohtumenetluse keel: inglise.
( 1 ) Esitatud on üksnes käesoleva kohtuotsuse punktid, mille avaldamist peab Üldkohus otstarbekaks.
( 2 ) Esitatakse vaid need käesoleva kohtuotsuse punktid, mida Üldkohus peab vajalikuks.
( 3 ) Esitatakse vaid need käesoleva kohtuotsuse punktid, mida Üldkohus peab vajalikuks. Väljajäetud punktide osas viidatakse Üldkohtu …/… otsusele (T-…, EKL..., lk II-...).