EUROOPA KOMISJON
Brüssel,1.12.2021
COM(2021) 756 final
2021/0391(COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse koostööplatvorm ühiste uurimisrühmade tegevuse toetuseks ja muudetakse määrust (EL) 2018/1726
{SWD(2021) 390 final}
SELETUSKIRI
1.ETTEPANEKU TAUST
·Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
Ühised uurimisrühmad on rühmad, mis on moodustatud konkreetse kriminaaluurimise jaoks piiratud ajavahemikuks. Need loovad kahe või enama liikmesriigi ja vajaduse korral ka ELi mittekuuluvate riikide (kolmandate riikide) pädevad asutused, et viia ühiselt ellu piiriüleseid kriminaaluurimisi. Ühise uurimisrühma võib moodustada eelkõige juhul, kui liikmesriigi tehtav kuritegude uurimine on keeruline ja mahukas selle tõttu, et see on seotud teiste liikmesriikide või kolmandate riikidega. Selle võib moodustada ka siis, kui mitmes liikmesriigis toimub sellise kuriteo uurimine, mille asjaolud eeldavad kooskõlastatud ja ühist tegevust asjaomastes liikmesriikides.
Ühise uurimisrühma moodustamise õiguslik alus on kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artikkel 13 ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta. Kolmandad riigid võivad ühistes uurimisrühmades osaleda, kui õiguslik alus seda võimaldab. Näiteks 1959. aasta Euroopa konventsiooni teise lisaprotokolli artikkel 20 ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse õigusabi osutamise lepingu artikkel 5.
Ühised uurimisrühmad on ELis piiriüleste uurimiste ja süüdistuste esitamise jaoks üks edukamaid töövahendeid. Need võimaldavad mitme riigi kohtu- ja õiguskaitseasutustel teha otsest koostööd ja vahetada teavet, et korraldada oma toiminguid ja uurimisi piiriüleste juhtumite tõhusaks uurimiseks.
Ettepanekus käsitletavad probleemid
Tegelikkuses on aga ühistel uurimisrühmadel olnud mitmesuguseid tehnilisi raskusi, mis ei võimalda neil oma igapäevatöös tõhusalt tegutseda ja oma tegevust edendada. Peamised raskused on seotud selliste küsimustega nagu teabe ja tõendite (sealhulgas suurte failide) turvaline elektrooniline vahetamine, turvaline elektrooniline side teiste ühiste uurimisrühmade liikmete ning liidu pädevate organite ja asutustega, nagu Eurojust, Europol ja Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), ning ühise uurimisrühma igapäevane ühine juhtimine.
Ühiste uurimisrühmade teine hindamisaruanne, mille koostas liikmesriikide toetamiseks ning ühiste uurimisrühmade valdkonnas parimate tavade ja kogemuste jagamiseks loodud ühiste uurimisrühmade riiklike ekspertide võrgustik (edaspidi „ühiste uurimisrühmade võrgustik“) 2018. aastal, näitas juba, et ühiste uurimisrühmade tööd saaks spetsiaalse IT-platvormi abil parandada ja kiirendada. IT-platvorm võimaldaks liikmetel omavahel turvaliselt suhelda ning teavet ja tõendeid jagada. Digitaalse kriminaalõiguse uuringus kinnitati selle aruande järeldusi ja soovitati luua ühiste uurimisrühmade jaoks IT-platvorm, et tagada ühiste uurimisrühmade tõhusam ja turvalisem toimimine.
Nende järelduste põhjal teatas komisjon kavast esitada õigusakti ettepanek, millega luuakse spetsiaalne koostööplatvorm, et toetada ühiste uurimisrühmade toimimist (edaspidi „platvorm“).
Ettepaneku eesmärgid
Ettepaneku üldeesmärk on pakkuda ühiste uurimisrühmadega seotud isikutele tehnoloogilist tuge, et suurendada nende tegevuse tõhusust ja tulemuslikkust piiriüleste uurimiste ja süüdistuste esitamise valdkonnas.
Ettepaneku erieesmärgid on järgmised:
(1)tagada, et ühiste uurimisrühmade liikmed ja osalejad saaksid lihtsamalt jagada ühiste uurimisrühmade tegevuse käigus kogutud teavet ja tõendeid;
(2)tagada, et ühiste uurimisrühmade liikmed ja osalejad saaksid ühiste uurimisrühmade tegevuse raames üksteisega hõlpsamini ja turvalisemalt teavet vahetada;
(3)hõlbustada ühise uurimisrühma igapäevast ühist juhtimist, sealhulgas paralleelsete tegevuste kavandamist ja koordineerimist, jagatud tõendite paremat jälgimist ja tegevuse koordineerimist kolmandate riikidega, eriti kui füüsilised kohtumised on liiga ulatuslikud või aeganõudvad.
Nende eesmärkide saavutamiseks ja asjaomaste probleemide lahendamiseks tehakse ettepanek luua spetsiaalne ühiste uurimisrühmade koostööle suunatud IT-platvorm, mis koosneb nii tsentraliseeritud kui ka detsentraliseeritud osadest. Platvorm oleks kättesaadav kõigile ühiste uurimisrühmade menetlustes osalejatele, st liikmesriikide esindajatele, kes täidavad asjaomase ühise uurimisrühma liikmete rolli, ühise uurimisrühma raames koostööd tegema kutsutud kolmandate riikide esindajatele ning liidu pädevatele organitele ja asutustele, nagu Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur ja OLAF.
Põhifunktsioonid, mida on üksikasjalikult kirjeldatud allpool, lihtsustavad elektroonilist sidet, võimaldavad jagada teavet ja tõendeid, sealhulgas suuri andmehulki, ning tagavad tõendite jälgitavuse ning ühiste uurimisrühmade tegevuse kavandamise ja koordineerimise.
Platvormi kavandamine, arendamine, tehniline haldamine ja hooldus tehtaks ülesandeks Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametile (eu-LISA), mis on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal suuremahuliste IT-süsteemide eest vastutav liidu amet.
Platvorm oleks vabatahtlik, nii et ühistes uurimisrühmades osalevatel asutustel oleks täielik õigus otsustada, kas nad soovivad kasutada platvormi konkreetse ühise uurimisrühma jaoks. Lisaks oleks ühise uurimisrühma liikmetel ja osalejatel õigus kasutada platvormiga samal ajal ka muid vahendeid, näiteks kui nad otsustavad edastada tõendeid isiklikult töökoosolekul või Europoli hallatava turvalise teabevahetusvõrgu (SIENA) kaudu.
Platvormi arhitektuur võimaldaks luua andmesilos (koostalitlusvõimeta) eraldiseisvaid seansse – ühise uurimisrühma koostööruume –, mis on kohandatud iga ühise uurimisrühma järgi ja loodud ainult ühise uurimisrühma tegevuse ajaks. Platvormi kasutavate ühiste uurimisrühmade vahel ei oleks valdkondadevahelisi funktsioone ega suhtlust.
Platvorm toetaks ühiste uurimisrühmade toimimist nende tegevus- ja tegevusjärgsetes etappides. Praktikas saaks platvormil luua eraldi ühise uurimisrühma koostööruumi niipea, kui kõik uurimisrühma loonud osalised on allkirjastanud ühise uurimisrühma kokkuleppe. Koostööruum suletaks pärast hindamisprotsessi lõppu.
Juurdepääs platvormile antaks tavapäraste arvutite (lauaarvuti, sülearvuti jne) ja mobiilseadmete kaudu. Selle liides tehtaks kättesaadavaks kõigis ELi keeltes.
Tehnilisest küljest koosneks platvorm kahest eraldi elemendist: i) tsentraliseeritud infosüsteem, mis võimaldab andmeid ajutiselt keskselt salvestada, ja ii) sidetarkvara – mobiilirakendus, mis võimaldaks teabevahetust ja kohaliku side andmete salvestamist.
Turvalisuse seisukohast, ehkki platvorm toimib interneti kaudu, et pakkuda sellele juurdepääsuks paindlikke vahendeid, on eesmärk tagada sisseprojekteeritud konfidentsiaalsus. Selleks kasutatakse tugevaid otspunktkrüpteerimise algoritme, et krüpteerida edastatavaid või talletatud andmeid (st salvestatakse füüsilisse mällu). See funktsioon on äärmiselt oluline, et ühistes uurimisrühmades osalejad, kes tegelevad tundlike andmetega ja kellele tuleb tagada kindlustunne kontrollimatu avalikustamise riski suhtes, usaldaksid platvormi. Lisaks võetakse kasutusele asjakohased mitmeastmelised identifitseerimis- ja autentimismehhanismid, millega tagatakse, et platvormile on juurdepääs ainult ühise uurimisrühma volitatud liikmetel ja osalejatel.
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandades peaks eu-LISA tagama selle tehnilise koostalitlusvõime SIENAga.
Põhifunktsioonid
Platvormil on järgmised põhifunktsioonid:
·turvalise ja jälitamatu teabevahetuse salvestamine kasutajate seadmetesse, sealhulgas sidevahend, millel on kiirsõnumisüsteem, vestlusfunktsioon, audio- ja videokonverentsi funktsioon ja tavapäraseid e-kirju asendav funktsioon;
·teabe ja tõendite, sealhulgas suurte failide vahetamine üles- ja allalaadimissüsteemi kaudu, mis on ette nähtud andmete keskseks säilitamiseks üksnes kindla aja jooksul, mis on vajalik andmete tehniliseks edastamiseks. Niipea, kui kõik adressaadid on andmed alla laadinud, kustutataks need automaatselt platvormilt;
·tõendite jälgitavus – täiustatud logipidamismehhanism, mis võimaldab jälgida, kes, mida ja millal tegi seoses kõigi platvormi kaudu jagatud tõenditega, ning mis toetab vajadust tagada tõendite vastuvõetavus kohtus.
Muud funktsioonid
Lisaks põhifunktsioonidele on platvormil ka järgmised funktsioonid:
·funktsioonid, mis on seotud ühise uurimisrühma igapäevase juhtimisega selle tegevus- ja tegevusjärgses (hindamise) etapis;
·haldus- ja finantsprotsesside toetamine;
·mitmesugused tehnilised võimalused, mis toetavad tegevus- ja haldusprotsesse, sealhulgas integreerimine ühiste uurimisrühmadega seotud elektrooniliste teenustega, mida juba haldab Eurojust ja juhib ühiste uurimisrühmade sekretariaat, st ühiste uurimisrühmade rahastamine, ühiste uurimisrühmade hindamine ja ühiste uurimisrühmade piiratud osa, mis võimaldab hankida asjakohast teavet ja dokumente, ilma et oleks vaja eraldi ühendust platvormiga ja ühiste uurimisrühmade sekretariaadi pakutavate teenustega.
Platvormi juurdepääsuõigustele pööratakse eritähelepanu. Platvormi lähtepõhimõte on, et juurdepääsuõiguste haldamise eest vastutavad uurimisrühmas osalevatest liikmesriikidest pärit ühiste uurimisrühmade koostööruumide haldajad. Nad vastutavad ühise uurimisrühma tegevus- ja tegevusjärgses etapis järgmistele isikutele juurdepääsu andmise eest:
·ühises uurimisrühmas osalevate teiste liikmesriikide esindajad;
·kolmandate riikide esindajad, kes on samuti asjaomase ühise uurimisrühma liikmed;
·Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFi ja muude liidu pädevate organite ja asutuste esindajad ning
·ühiste uurimisrühmade sekretariaadi esindajad.
Lisaks on ühise uurimisrühma koostööruumi haldajal võimalus piirata juurdepääsu osale teabest ja tõenditest nii, et need on kättesaadavad ainult neile, keda see puudutab, sealhulgas juhtumipõhiste üksikasjalike juurdepääsulubade andmisega. See piirang puudutaks kõiki ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajaid, olenemata sellest, kas tegemist on liikmesriikide, kolmandate riikide, liidu pädevate organite ja asutuste või ühiste uurimisrühmade sekretariaadiga.
Tuleb rõhutada, et eu-LISA-l kui veebimajutusteenuse pakkujal puudub juurdepääs platvormi kaudu salvestatud või vahetatud andmetele. Samuti ei osale ta juurdepääsuõiguste haldamises, välja arvatud allkirjastatud ühise uurimisrühma kokkuleppe alusel ühise uurimisrühma koostööruumi haldajale kasutusõiguste andmise esialgses protsessis. Platvormi arhitektuur peab pakkuma selleks piisavaid tagatisi.
Liidu pädevate organite ja asutuste juurdepääsuõigused tuleks kindlaks määrata, pidades silmas, et nad toetavad ühiseid uurimisrühmi nende tegevuse elluviimisel menetluste kõigis etappides, alates ühise uurimisrühma kokkuleppe allkirjastamisest kuni hindamisetapi lõpuni. Viimasel juhul peab platvorm tagama juurdepääsuõigused ühiste uurimisrühmade sekretariaadile, kellel on selles protsessis oluline roll. Ühiste uurimisrühmade sekretariaat võiks vastutada ka platvormi haldustoe, sealhulgas juurdepääsuõiguste haldamise eest, tingimusel et iga konkreetse ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja näeb ette sellise rolli.
Arvestades kolmandate riikide kasvavat tähtsust raske organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi juhtumite eest edukalt vastutusele võtmisel, on platvorm neile kättesaadav, kui nad osalevad ühise uurimisrühma kokkuleppes. Konkreetsed juurdepääsuõigused sõltuvad aga nende rollist asjaomases ühises uurimisrühmas ja need peaks kehtestama ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja iga vastava ühise uurimisrühma jaoks. Selleks et tagada põhiõiguste austamine, sealhulgas andmekaitse, ja arvestades praegu kohaldatavat korda, tuleb ühise uurimisrühma koostööruumi haldajal enne konkreetsele kolmandale riigile juurdepääsu andmist hinnata põhjalikult andmekaitse aspekte kohaldatavate eeskirjade, eelkõige direktiivi (EL) 2016/680 alusel.
·Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
Ühiste uurimisrühmade piiriüleste kriminaaluurimiste ja süüdistuste esitamise tugevdamine moodustab äärmiselt tähtsa osa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisest.
Käesolev ettepanek kuulutati välja ELis õigusemõistmise digipööret käsitlevas komisjoni teatises osana laiemast algatusest, mille eesmärk on võimaldada turvalist elektroonilist sidet ning teabe ja dokumentide vahetamist kohtute, riikide ametiasutuste ning justiits- ja siseküsimustega tegelevate asutuste vahel. Samuti on see osa õigusemõistmise digipöörde paketist, mis on esitatud komisjoni 2021. aasta tööprogrammi osas „Uus hoog Euroopa demokraatiale“.
·Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
Ettepanek on kooskõlas ELi julgeolekuliidu strateegiaga, ELi terrorismivastase võitluse tegevuskavaga ja ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegiaga.
Võttes arvesse vahetatava teabe äärmiselt tundlikku laadi, on oluline, et õigusemõistmise digipööret käsitleva meetmepaketi rakendamine, sealhulgas käesoleva ettepaneku kaudu, toimuks viisil, millega tagatakse ranged küberturvalisuse standardid. See on kooskõlas käsitlusega, mida on kirjeldatud ELi küberturvalisuse strateegias ja komisjoni ettepanekus võtta vastu direktiiv meetmete kohta, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (küberturvalisuse 2. direktiiv), ning mille eesmärk on veelgi parandada avaliku ja erasektori üksuste, pädevate asutuste ja liidu kui terviku küberturvalisusalast suutlikkust küberturvalisuse ja elutähtsa taristu kaitse valdkonnas. Kuigi liikmesriikide kohtusüsteem ei kuulu küberturvalisuse 2. direktiivi ettepaneku kohaldamisalasse, on oluline, et liikmesriigid kehtestavad riiklikud meetmed, mis tagaksid küberturvalisuse võrreldava taseme.
2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
·Õiguslik alus
Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punkt d. Selle artikli kohaselt on ELil õigus võtta vastu meetmeid, et hõlbustada liikmesriikide õigusasutuste või samaväärsete asutuste vahelist koostööd kriminaalasjade menetlemisel.
Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Iirimaa seisukoha kohta) artiklite 1 ja 3 kohaselt võib Iirimaa teatada kirjalikult nõukogu eesistujale, et ta soovib osaleda mis tahes sellise kavandatud meetme võtmisel ja kohaldamisel, misjärel riigil on õigus nii toimida. Teade tuleb esitada kolme kuu jooksul pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alusel ettepaneku või algatuse esitamist nõukogule.
·Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tuleks ELi tasandil meetmeid võtta üksnes juhul, kui liikmesriigid üksi ei suuda kavandatud eesmärke piisaval määral saavutada ning seetõttu on neid kavandatava meetme ulatuse või toime tõttu parem saavutada ELi tasandil. Peale selle peavad konkreetse meetme laad ja tugevus olema vastavuses tuvastatud probleemiga.
Sellise kogu liitu hõlmava ühise IT-platvormi loomist, mis toetab ühiseid uurimisrühmi ja võimaldab liikmesriikidel kasutada tehnoloogilist lahendust, mis ei sõltu riigi IT-taristust, ei ole võimalik saavutada ühepoolselt liikmesriigi tasandil ega kahepoolselt liikmesriikide vahel. Ülesande iseloom tingib selle lahendamise Euroopa Liidu tasandil. Seetõttu on ka liidu ülesanne kehtestada õiguslikult siduv vahend sellise süsteemi loomiseks ja sätestada süsteemi toimimise tingimused.
·Proportsionaalsus
Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peavad konkreetse meetme laad ja tugevus olema vastavuses tuvastatud probleemiga.
Kõik käesolevas dokumendis kirjeldatud probleemid vajavad nende tõhusaks lahendamiseks ELi tasandi toetust. Probleemide lahendamine individuaalselt, näiteks luues eraldi vahendid teabevahetuse probleemi, andmevahetusmehhanismi puudumise jms lahendamiseks, oleks palju kulukam ja tekitaks ühistele uurimisrühmadele halduskoormust. Kogu liitu hõlmav IT-platvorm on ainus viis, kuidas pakkuda ühistele uurimisrühmadele ühist nüüdisaegset tehnilist lahendust, mis võimaldab neil oma piiriüleseid uurimisi tõhusamalt teha.
Seetõttu võib järeldada, et ELi tasandi meede ühiste uurimisrühmade toimimist toetava platvormi loomiseks on proportsionaalne tuvastatud probleemidega, millega ühised uurimisrühmad oma igapäevatöös kokku puutuvad.
·Vahendi valik
Komisjon esitab määruse ettepaneku, kuna kavandatava õigusaktiga luuakse ELi tasandil keskne süsteem, mida haldab Euroopa asutus eu-LISA. Ettepanekuga muudetakse ka määrust (EL) 2018/1726. Määrus on kõigis liikmesriikides vahetult kohaldatav ja tervikuna siduv. Niisiis tagatakse sellega eeskirjade ühtlane rakendamine kogu liidus ja nende samaaegne jõustumine. See tagab õiguskindluse ja välistab liikmesriikides eri tõlgendused, mis aitab vältida õiguslikku killustatust.
3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
·Konsulteerimine sidusrühmadega
Kuigi ettepaneku eripära tõttu ei korraldatud avalikke konsultatsioone, korraldas komisjon ulatusliku sihipärase konsulteerimiskampaania, et tagada kõigile asjaomastele sidusrühmadele võimalus oma seisukohti väljendada. Kampaania hõlmas järgmisi isikuid:
·liikmesriikide prokuröre, kohtunikke ja õiguskaitseasutuste esindajaid;
·liikmesriikide ametiasutusi;
·ühiste uurimisrühmade võrgustiku eksperte;
·ELi kriminaalõiguse teadlasi ja praktikuid;
·andmekaitseeksperte;
·Eurojusti, Europoli ja OLAFi esindajaid.
Sidusrühmadel oli võimalus väljendada oma arvamust kahepoolsete kontaktide, ekspertide kohtumiste, veebiküsitluste ja kirjalike arvamuste esitamise kaudu.
2021. aasta märtsist juulini toimunud sihipäraste konsultatsioonide käigus koguti arvamusi platvormi kohta seoses digitaalse kriminaalõiguse uuringu elementidega, tulevase platvormi funktsioonidega ning kohaldatava andmekaitsekorraga.
Eelkõige pidasid kõik sidusrühmad algatust kiiduväärseks ja toetasid platvormi loomist, kuna see on väga vajalik samm ühiste uurimisrühmade koostöö digitaliseerimise suunas.
Valdkondadevaheliste küsimuste puhul keskendus enamik sidusrühmi järgmisele:
·platvormi lihtsus, et seda saaksid kasutada kõik asjaomased praktikud – ülemäära töömahukas, keerukate töövoogudega vahend võib tekitada kasutajatele probleeme ja olla peamine põhjus, miks seda ei kasutata;
·vältida mõju uurijate töö sisulistele või õiguslikele nõuetele, nii et platvorm ei ohustaks ühise uurimisrühma nõuetekohast toimimist;
·platvormi turvalisus – kaitse tase on otsustava tähtsusega, et praktikud saaksid olla kindlad, et platvormi kaudu jagatud riigisiseste uurimiste tulemusi ei avalikustataks kontrollimatult.
Peale selle arutati mõnel määral ka platvormi tulevase arendamise ja juhtimise eest vastutava üksuse üle. Kaaluti järgmisi stsenaariume:
·platvormi loomine komisjoni poolt ja selle kättesaadavaks tegemine liikmesriikidele, et nad saaksid seda vajaduse korral oma taristus rakendada;
·platvormi loomine ja selle väljakujundamine komisjonis;
·platvormi loomine ja selle väljakujundamine ühes justiits- ja siseküsimustega tegelevas asutuses, mis toetab otseselt liikmesriikide ametiasutusi kuritegevuse vastu võitlemisel (nt Eurojust);
·platvormi loomine ja selle väljakujundamine eu-LISAs.
Kõik konsulteeritud sidusrühmad, sealhulgas Eurojust ja Europol, toetasid võimalust teha platvormi arendamine ja haldamine ülesandeks eu-LISA-le. Nad kõik tunnustasid eu-LISA asjatundlikkust selles valdkonnas ning tema kogemusi suuremahuliste IT-süsteemidega, mis vastavad tipptasemel turvastandarditele. Samuti võetakse selle valiku puhul arvesse, et ühiseid uurimisrühmi saab rakendada ilma Eurojusti või Europoli rahalise toetuse või operatiivse sekkumiseta.
Kahtlemata olid kaks sihipärastel konsultatsioonidel kõige rohkem arutletud platvormi põhifunktsiooni ühise uurimisrühma loomise protsessi võimalik platvormi lisamine ja keskne salvestamine.
Ühise uurimisrühma moodustamise haldusprotsess
Arutelu lähtepunktiks oli digitaalse kriminaalõiguse uuringu lõpparuanne, mille kohaselt võiks ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm hõlmata ka ühiste uurimisrühmade tegevuseelset etappi, st ühise uurimisrühma moodustamise haldusprotsessi. Sellisel lahendusel on palju eeliseid, sealhulgas:
·võimalus vahetada üle piiri turvaliselt ja tõhusalt dokumente, mille tulemusena allkirjastatakse ühise uurimisrühma kokkulepe;
·masintõlke funktsioon;
·ühiste uurimisrühmade moodustamise protsessi käigus järgitavate menetluste loetelu;
·mitmesuguste elektrooniliste allkirjade toetamine.
Sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus tehti siiski kindlaks, et enamikus liikmesriikides ei ole ühiste uurimisrühmade moodustamise protsessis osalejad samad isikud, kes saavad ühise uurimisrühma liikmeteks pärast selle moodustamist. Lisaks teeb ühise uurimisrühmaga ühinemise otsuse väga sageli keegi, kes ei pruugi olla ühise uurimisrühma liige, näiteks peaprokurör või isegi justiitsminister. Seetõttu nõuaks ühise uurimisrühma moodustamise haldusprotsessi lisamine platvormi täielikku kõrvalekaldumist eespool kirjeldatud ühise uurimisrühma eraldiseisva koostööruumi mudelist ning eraldi juurdepääsuõiguste haldamise töövoogu. Selline võimalus muudaks oluliselt keerulisemaks platvormi kavandatud lihtsa kasutatavuse käsituse ning nõuaks raskesti mõistetavate ja aeganõudvate haldustöövoogude rakendamist.
Seepärast oleks sihipäraste konsultatsioonide põhjal soovitatav stsenaarium see, et ühiste uurimisrühmade loomise protsessi hõlmaks elektrooniliste tõendite digitaalne vahetussüsteem (eEDES), mida komisjon praegu rakendab. See lahendus rahuldaks sidusrühmade haldusvajadused ega muudaks samal ajal keerulisemaks tulevase platvormi igapäevast toimimist.
Keskne salvestamine
Platvormi üks olulisemaid funktsioone on ühiste uurimisrühmade liikmete ja teiste osalejate vahel teabe ja tõendite vahetamine. Seda funktsiooni saaks rakendada kolmel eri viisil:
(1)lihtne üles- ja allalaadimisfunktsioon – andmed laadiks platvormile üles üks ühise uurimisrühma liige/osaleja ja neid säilitatakse keskselt ainult seni, kuni teine/teised ühise uurimisrühma liige/liikmed/osaleja(d) need alla on laadinud;
(2)ajutine paindlik salvestamine – lisaks lihtsale üles- ja allalaadimisele võiks andmeid platvormil säilitada valikuliselt teatava aja jooksul, nt üks nädal, üks kuu jne. Andmeid üles laadiv liige/osaleja määrab kindlaks kestuse ja juurdepääsuõigused;
(3)alaline salvestamine – kõiki vahetatud andmeid säilitataks ühise uurimisrühma kogu tegutsemisaja jooksul – andmetele juurdepääsu täpsed õigused määrab kindlaks andmeid üles laadiv liige/osaleja. Selle valiku raames moodustataks ühise uurimisrühma ühine toimik.
Kuigi ühised uurimisrühmad võimaldavad otsest teabevahetust, koostööd ja koordineeritud tegevust, jäävad asjaomased riigisisesed uurimised eraldiseisvaks ja sõltumatuks. Kehtivas õigusraamistikus ei ole ette nähtud võimalust luua ühine toimik, mis täiendaks riiklikke uurimisi. Seetõttu lükkasid peaaegu kõik sidusrühmad alalise salvestamise võimaluse (3. valik) tagasi. Sellise ühise toimiku loomine tekitaks keerulisi küsimusi kriminaalmenetluste kohta teatavates liikmesriikides, kuna kogu ühiste uurimisrühmade käsutuses olevat teavet ei jagata ilmtingimata kõigi ühise uurimisrühma liikmetega. Teatava riigi uurijatel ei ole sageli vaja juurdepääsu kogu asjakohasele teabele, mis on saadud samas ühises uurimisrühmas osaleva teise riigi uurimise käigus.
Kuigi ülejäänud kaks varianti leidsid praktikute seas enam-vähem võrdset toetust, siis eelistatuim variant on lisada platvormile lihtne üles- ja allalaadimisfunktsioon (1. valik). See funktsioon ei võimaldaks platvormi kasutajatel andmeid enne allalaadimist vaadata. Samuti takistaks see vahetatud andmete keskset salvestamist, st andmeid säilitataks keskselt seni, kuni teine pool need alla laadib, kuid mitte kauem kui neli nädalat. Selle peamine põhjus on olnud mure, et operatiivandmete selline salvestamine, mis ei piirdu üksnes tehnilise nõudega edastada need ühelt poolelt teisele, tooks kaasa vähemalt ajutise ühise toimiku loomise ja võimalikud hilisemad küsimused, näiteks sellele toimikule juurdepääsu taotlused. See vahend ei tohiks aga mõjutada eraldi uurimisi ega eraldi riigisiseseid toimikuid, mille suhtes kohaldatakse endiselt asjaomaseid riigisiseseid eeskirju.
Kuigi keskse salvestamise võimaluse puudumine takistaks platvormile erinevate tehniliste lisafunktsioonide lisamist, näiteks liides kriminaalteabe analüüsi vahendiga, otsinguvahend, teksti kõneks ja kõne tekstiks teisendamise vahendid, optiline märgituvastus jms, olid sidusrühmad seisukohal, et sellised funktsioonid dubleeriksid juba teiste asutuste (peamiselt Europoli) pakutavaid vahendeid. Samuti tuleb rõhutada, et isegi kui teabe ja tõendite keskse salvestamise võimalus puudub, säilitataks osa põhiteabest keskselt, et ühise uurimisrühma liikmed saaksid vahetatud andmeid jälgida.
·Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
Ettepanek põhineb digitaalse kriminaalõiguse uuringu tulemustel. Uuringus vaadati läbi vajadused ja võimalused luua piiriülese digitaalse kriminaalõiguse projekt, mis on kiire, usaldusväärne ja turvaline IT-ökosüsteem, millega võimaldada liikmesriikide prokuratuuridel suhelda oma teistest riikidest pärit kolleegide, justiits- ja siseküsimuste asutuste ning ELi justiits- ja siseküsimuste valdkonna asutustega.
·Mõjuhinnang
Mõjuhinnangut ei tehtud, sest ettepaneku eesmärk on luua üksnes tehniline lahendus, mis toetaks ühiste uurimisrühmade toimimist, muutmata seejuures ühise uurimisrühma moodustamise õigusraamistiku aluseks olevaid peamisi põhimõtteid.
Ettepanekule on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles on kirjeldatud üksikasjalikult probleeme ja sätestatud ettepaneku eesmärgid. Selles analüüsitakse ka esitatud lahendust tõhususe vaatenurgast ning tuuakse välja algatuse kasutegurid ja selle võimalik mõju põhiõigustele.
Komisjoni talituste töödokumendis selgitatakse, et platvormi loomine peaks muutma ühiste uurimisrühmade koostöö tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Platvormi kõik tulevased funktsioonid, sealhulgas sidevahendid, andmevahetusmehhanismid ja ühiste uurimisrühmade ühine juhtimine, täidavad ühiste uurimisrühmadega seotud isikute aja ja kulude kokkuhoiu eesmärki. Kuigi platvormi kasutamine on vabatahtlik, eeldatakse, et praktikud mõistavad kiiresti platvormi lisaväärtust ja kasutavad seda süstemaatiliselt piiriüleste juhtumite jaoks. Platvorm võimaldaks kiirendada teabe liikumist kasutajate vahel, suurendada vahetatud andmete turvalisust ja parandada läbipaistvust. Lisaks avaldab see eeldatavasti mõju lihtsustamisele ja halduskoormusele. Sellest tulenevalt parandaks ühiste uurimisrühmade tõhusam toimimine liikmesriikidevahelist üldist koostööd piiriüleste kuritegude uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel.
·Põhiõigused
Olulist mõju põhiõigustele ei ole ette näha, sest ühises uurimisrühmas teabe ja tõendite vahetamise õiguslikku alust ei muudetaks. Nagu aga allpool üksikasjalikumalt selgitatud, on pakutud lahendus kooskõlas põhiõiguste ja -vabadustega, mis on sätestatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas õigusega isikuandmete kaitsele. Sellega seoses on see ka kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning muude rahvusvahelisest õigusest tulenevate inimõiguste valdkonna kohustustega.
Kuna ELi tasandil platvormi loomisega kaasneks isikuandmete töötlemine, tuleb kehtestada asjakohased andmekaitsemeetmed. Platvorm vastaks täielikult liidu andmekaitsenormidele, mis käsitlevad teabe ja tõendite vahetamise õiguspärasust. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 kohaldataks isikuandmete töötlemisel riiklikes pädevates asutustes süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise, nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja nende ennetamise eesmärgil. Samuti kohaldataks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes. Need õiguslikud kaitsemeetmed tuleks ühendada ühiste uurimisrühmade andmekaitsekäsitluse ja praeguste andmekaitsenormide kooskõlastamisega, mille kohta tegi komisjon ettepaneku 20. jaanuaril 2021.
Platvormi tsentraliseeritud komponendi puhul, st üles- ja allalaadimismehhanismi puhul, mis võimaldab ajutiselt salvestada operatiivandmeid kuni nende allalaadimiseni, peetakse andmekaitsele avalduvat mõju piiratuks, sest:
·isikuandmeid vahetaks väga piiratud rühm isikuid, kes on seotud ühise uurimisrühma eraldiseisva koostööruumiga;
·isikuandmeid salvestataks keskselt ainult tehnilistel põhjustel ja need kustutataks niipea, kui kõik adressaadid on need alla laadinud;
·säilitamisajaks kehtestataks maksimaalselt neli nädalat ja selle täitmine tagataks automaatselt;
·isikuandmete vahetamine piirduks selle eesmärgi täitmisega, milleks need on saadud;
·eu-LISA-l ei oleks andmetele juurdepääsu ja ta täidaks volitatud töötleja rolli;
·iga isikuandmeid üles laadiva üksuse jaoks oleks eraldi vastutav töötleja, välja arvatud kolmandate riikide puhul;
·isikuandmete vahetamine, mis liigitub rahvusvaheliseks edastamiseks ühisesse uurimisrühma kuuluvatele kolmandatele riikidele, nõuaks alati sellise edastamise suhtes kohaldatavas liidu või liikmesriigi õiguses sätestatud õiguslikku alust;
·kolmandate riikide poolt ühise uurimisrühma koostööruumis üles laaditud isikuandmete eest vastutaks ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja, kes peab selliseid andmeid kontrollima, enne kui teised kasutajad saavad neid alla laadida.
4.MÕJU EELARVELE
Platvormi loomist käsitleva määruse ettepanekus on kavandatud järgmised kulud:
·platvormi väljatöötamine – eu-LISA ühekordne kulu;
·platvormi tehniline hooldus ja käitamine – eu-LISA korduvkulud;
·Eurojustis asuvate asjakohaste IT-süsteemide, s.o ühiste uurimisrühmade rahastamise, ühiste uurimisrühmade hindamise ja ühiste uurimisrühmade piiratud osa vajalike tehniliste kohanduste väljatöötamine, et integreerida need osaliselt platvormiga – Eurojusti ühekordne kulu;
·Eurojustis asuvate IT-süsteemide kohanduste tehniline hooldus ja käitamine – Eurojusti korduvkulud;
·haldustugi platvormi kasutajatele ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja poolt – Eurojusti (ühiste uurimisrühmade sekretariaadi) korduvkulud.
Seoses liikmesriikide juurdepääsuga platvormile ei ole ette näha tehnilisi kulusid, kuna platvormi tsentraliseeritud komponent on veebipõhine. See ei eeldaks riikide tehnilise taristu kohandamist. Sama kehtib sidetarkvara kohta, mis tuleks lihtsalt ühise uurimisrühma platvormi kasutajate igasse seadmesse alla laadida. Pädevate liidu organite ja asutuste juurdepääs platvormile põhineks samadel põhimõtetel ega tekitaks neile mingeid kulusid.
eu-LISA ja Eurojusti kulusid on üksikasjalikult selgitatud lisatud finantsselgituses. Kokku vajaks eu-LISA ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamiseks, haldamiseks ja käitamiseks järgmisi rahalisi ja inimressursse:
·ühekordne rajamiskulu – 8,4 miljonit eurot;
·iga-aastased hooldus- ja käitamiskulud – 1,7 miljonit eurot;
·personal – 4 täistööajale taandatud ajutist teenistujat 2024. aastast, 4 täistööajale taandatud ajutist teenistujat 2025. aastast ja 2 täistööajale taandatud lepingulist töötajat 2026. aastast (kokku 10 töötajat).
eu-LISA kulud on seotud platvormi majutamisega selle tegevuskohas Prantsusmaal Strasbourgis ja varuasukohas Austrias Sankt Johann im Pongaus.
Kokku vajaks Eurojust (sealhulgas ühiste uurimisrühmade sekretariaat) järgmisi rahalisi ja inimressursse:
·Eurojusti IT-süsteemide, st ühiste uurimisrühmade rahastamise, ühiste uurimisrühmade hindamise ja ühiste uurimisrühmade piiratud osa vajalike tehniliste kohanduste väljatöötamiseks, hooldamiseks ja käitamiseks, et integreerida need osaliselt platvormiga: 0,250 miljonit eurot 2025. aastal (ühekordne) ja 1 täistööajale taandatud töötaja (tehniliste oskustega) alates 2025. aastast;
·platvormi kasutajatele ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja poolt ühiste uurimisrühmade sekretariaadi haldustoe pakkumiseks: 2 täistööajale taandatud töötajat alates 2026. aastast.
Need kulud kaetaks liidu üldeelarvest ja neid tuleks kajastada mõlema asutuse eelarves.
5.MUU TEAVE
·Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise ja tehnilise toimimise järelevalve ja hindamine on väga oluline ning neid kohaldatakse detsentraliseeritud ameteid käsitlevas ühises lähenemisviisis esitatud põhimõtete kohaselt.
Kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamine on lõpule viidud, esitab eu-LISA Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles selgitatakse, kuidas saavutati eelkõige planeerimise ja kuludega seotud eesmärgid.
Kaks aastat pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist ja seejärel igal aastal esitab eu-LISA komisjonile aruande ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise toimimise, sealhulgas selle turvalisuse kohta.
Neli aastat pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist ja seejärel iga nelja aasta järel teeb komisjon ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi üldise hindamise. Komisjon edastab hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
·Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
I peatükk: üldsätted
Artiklis 1 sätestatakse määruse reguleerimisese. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm on ELi tasandi tsentraliseeritud IT-platvorm, mis võimaldab ühiste uurimisrühmadega seotud isikutel teha koostööd, suhelda turvaliselt omavahel ning jagada teavet ja tõendeid. Määruses sätestatakse ka eeskirjad selle kohta, kuidas jaguneb vastutus ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate ja eu-LISA kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise ja haldamise eest vastutava organisatsiooni vahel. Selles sätestatakse tingimused, mille alusel võib ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele anda juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile. Selles esitatakse ka andmekaitset käsitlevad erisätted, mis on vajalikud kehtiva andmekaitsekorra täiendamiseks ning andmekaitse, andmeturbe ja asjaomaste isikute põhiõiguste kaitse üldise piisava taseme tagamiseks.
Artiklis 2 määratakse kindlaks määruse kohaldamisala. Määrust kohaldatakse teabe, sealhulgas isikuandmete ühise uurimisrühma raames töötlemise suhtes. See hõlmab operatiivteabe ja -tõendite ning mitteoperatiivse teabe vahetamist ja salvestamist. Käesolev määrus hõlmab ühise uurimisrühma tegevus- ja tegevusjärgseid etappe alates hetkest, mil ühise uurimisrühma liikmed allkirjastavad asjakohase ühise uurimisrühma kokkuleppe.
Artiklis 3 määratletakse määruses kasutatavad mõisted.
Artiklis 4 kirjeldatakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilist ülesehitust. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peab hõlmama tsentraliseeritud infosüsteemi, mis võimaldab andmeid ajutiselt keskselt salvestada, sidetarkvara, mis võimaldab salvestada sideandmeid kohalikul andmekandjal; ning ühendust tsentraliseeritud infosüsteemi ja ühiste uurimisrühmade toimimist toetavate asjakohaste IT-vahendite vahel, mis asuvad Eurojustis ning mida haldab ühiste uurimisrühmade sekretariaat.
Artiklis 5 sätestatakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi eesmärk, milleks on lihtsustada ühise uurimisrühma igapäevast koordineerimist ja juhtimist ning tagada operatiivteabe ja tõendite vahetamine, turvaline side, tõendite jälgitavus ning ühise uurimisrühma hindamine. Tsentraliseeritud infosüsteemi majutab eu-LISA oma tehnilistes keskustes.
II peatükk: arendamine ja operatiivjuhtimine
Artikliga 6 antakse komisjonile rakendamisvolitused ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise arendamise ja rakendamise tingimuste kehtestamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Komiteemenetluseks on valitud kontrollimenetlus. Artikliga 25 täiendatakse artiklit 6 seoses kõnealuse menetluse kehtestamisega.
Artikliga 7 antakse eu-LISA-le ülesanne kavandada, arendada ja käitada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi, võttes arvesse tema kogemusi justiits- ja siseküsimuste valdkonna suuremahuliste süsteemide haldamisel. eu-LISA volitusi tuleks muuta, et need kajastaksid neid uusi ülesandeid, ning talle tuleks tagada piisavad rahalised vahendid ja personal, et ta saaks täita oma käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi.
Artiklis 8 nõutakse, et liikmesriigid kehtestaksid tehnilise korra, et nende pädevatel asutustel oleks juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile kooskõlas käesoleva määrusega.
Artiklis 9 sätestatakse, et liidu pädevad organid ja asutused peavad kehtestama tehnilise korra, et neil oleks juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile kooskõlas käesoleva määrusega. Lisaks vastutab Eurojust oma süsteemide tehnilise kohandamise eest, et luua kooskõlas artikli 4 punktiga c ühendus tsentraliseeritud infosüsteemi ja asjakohaste IT-vahendite vahel, mis toetavad ühiste uurimisrühmade toimimist ja mida haldab ühiste uurimisrühmade sekretariaat.
Artiklis 10 määratakse kindlaks eu-LISA haldusnõukogu loodava programminõukogu volitused, koosseis ja organisatsioonilised aspektid. Programminõukogu peab nõuetekohaselt juhtima ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetappi.
Artiklis 11 määratakse kindlaks eu-LISA loodava nõuanderühma volitused, koosseis ja korralduslikud aspektid. Nõuanderühm jagab eksperditeadmisi ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kohta ning eelkõige selle iga-aastase tööprogrammi ja tegevusaruande ettevalmistamise kohta.
III peatükk: juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile
Artikliga 12 reguleeritakse liikmesriikide pädevate asutuste juurdepääsu ühiste uurimisrühmade koostööruumidele. Pärast ühise uurimisrühma kokkuleppe allkirjastamist tuleb ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil luua iga ühise uurimisrühma jaoks ühise uurimisrühma koostööruum. Ühise uurimisrühma koostööruumi peab avama ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja eu-LISA tehnilise toe abil. Ühise uurimisrühma kokkuleppe alusel peab ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja määrama kindlaks ühise uurimisrühma koostööruumile juurdepääsu õigused.
Artiklis 13 sätestatakse, et ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja võib otsustada anda pädevatele liidu organitele ja asutustele juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile, et nad saaksid täita oma õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
Artiklis 14 sätestatakse, et artikli 5 kohaldamisel võib ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja otsustada anda juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile nendele kolmandatele riikidele, kes on allkirjastanud ühise uurimisrühma kokkuleppe. Ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja peab tagama, et operatiivteabe vahetamine kolmandate riikidega, kellele on antud juurdepääs ühise uurimisrühma koostööruumile, piirdub ühise uurimisrühma kokkuleppe eesmärgi ja tingimustega. Liikmesriigid peavad tagama, et isikuandmeid edastatakse kolmandatele riikidele, kellele on antud juurdepääs ühise uurimisrühma koostööruumile, üksnes siis, kui direktiivi (EL) 2016/680 V peatükis sätestatud tingimused on täidetud.
IV peatükk: turvalisus ja vastutus
Artiklis 15 nõutakse, et eu-LISA võtaks vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi turvalisus ja selles sisalduvate andmete turvalisus.
Artiklis 16 osutatakse liikmesriikide ja liidu pädevate organite või asutuste vastutusele ja nende vastu esitatud kahju hüvitamise nõuetele.
V peatükk: andmekaitse
Artikliga 17 reguleeritakse artiklis 3 kindlaksmääratud operatiivandmete säilitamise tähtaega. Selliseid operatiivandmeid tuleb säilitada tsentraliseeritud infosüsteemis nii kaua, kui on vaja selleks, et kõik kasutajad saaksid allalaadimisprotsessi lõpule viia. Säilitamisaeg ei tohi ületada nelja nädalat. Säilitamistähtaja möödumisel tuleb andmekirje tsentraliseeritud süsteemist automaatselt kustutada.
Artikliga 18 reguleeritakse artiklis 3 kindlaksmääratud mitteoperatiivandmete säilitamise tähtaega. Mitteoperatiivandmeid tuleb tsentraliseeritud infosüsteemis säilitada kuni hindamise lõpuleviimiseni. Säilitamisaeg ei tohi ületada viit aastat. Säilitamistähtaja möödumisel tuleb andmekirje tsentraliseeritud süsteemist automaatselt kustutada.
Artikliga 19 reguleeritakse vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejatega seonduvat. Selles selgitatakse, et iga liikmesriikide pädevat asutust ning asjakohasel juhul ka Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFit ja mis tahes muud liidu pädevat organit või asutust loetakse käesoleva määruse alusel tehtava isikuandmete töötlemise korral vastutavaks töötlejaks kooskõlas kohaldatavate liidu andmekaitsenormidega. eu-LISA-t tuleb käsitada volitatud töötlejana kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725, mis käsitleb isikuandmeid, mida ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatakse ja seal talletatakse. Kui kolmas riik laadib ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile üles operatiivteabe või tõendid, peab seda teavet või tõendeid kontrollima ühise uurimisrühma koostööruumi haldaja, enne kui teised platvormi kasutajad saavad selle alla laadida.
Artikliga 20 piiratakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi sisestatud isikuandmete töötlemise eesmärke. Neid andmeid tohib töödelda üksnes platvormi kasutajate vahel operatiivteabe ja tõendite vahetamiseks ning koostööplatvormi kasutajate vahel mitteoperatiivandmete vahetamiseks, et ühist uurimisrühma hallata. Juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile peab piirduma liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide ametiasutuste, Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFi ja muude liidu pädevate organite või asutuste volitatud töötajatega. Juurdepääs tagatakse ka üksnes ulatuses, mis on vajalik kõnealuste ülesannete täitmiseks kooskõlas artikli 20 lõikes 1 nimetatud eesmärkidega, ja see peab olema taotletavate eesmärkide seisukohast vajalik ja proportsionaalne.
Artikliga 21 reguleeritakse logide pidamist. Selles sätestatakse, et eu-LISA peab tagama, et juurdepääs tsentraliseeritud infosüsteemile ja kõik selles tehtavad andmetöötlustoimingud registreeritakse, et kontrollida taotluste vastuvõetavust, jälgida andmete terviklust ja turvalisust ja andmetöötluse õiguspärasust ning rakendada siseseiret.
VI peatükk: lõppsätted
Artiklis 22 sätestatakse eu-LISA ning komisjoni aruandlus- ja läbivaatamiskohustused. Neli aastat pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist ja seejärel iga nelja aasta järel teeb komisjon ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi üldise hindamise.
Artiklis 23 sätestatakse, et ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomise ja käitamisega seotud kulud tuleb katta liidu üldeelarvest.
Artiklis 24 sätestatakse tingimused, mis peavad olema täidetud, enne kui komisjon määrab kindlaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamise kuupäeva.
Artikliga 25 reguleeritakse standardsätte alusel kasutatavat komiteemenetlust.
Artikliga 26 reguleeritakse määruse (EL) 2018/1726 muudatusi seoses eu-LISA uute kohustuste ja ülesannetega.
Artikliga 27 nähakse ette, et määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2021/0391 (COD)
Ettepanek:
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega luuakse koostööplatvorm ühiste uurimisrühmade tegevuse toetuseks ja muudetakse määrust (EL) 2018/1726
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkti d,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)Liit on seadnud endale eesmärgiks luua oma kodanikele ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev sisepiirideta ala, kus isikutele on tagatud vaba liikumine. Samal ajal peab liit kindlustama selle ühise ala turvalisuse. Seda eesmärki on võimalik saavutada ainult asjakohaste meetmetega, millega kuritegevust, sealhulgas organiseeritud kuritegevust ja terrorismi ennetada ning nende vastu võidelda.
(2)See on eriti keeruline, kui kuritegevusel on piiriülene mõõde ja kuritegusid pannakse toime mitme liikmesriigi ja/või kolmanda riigi territooriumil. Taolistes olukordades peab liikmesriikidel olema võimalik ühendada oma jõud ja operatsioonid, et toimetada tõhusaid ja tulemuslikke piiriüleseid uurimisi ja esitada süüdistusi, ning selleks on äärmiselt oluline vahetada teavet ja tõendeid. Üks piiriülese koostöö edukamaid vahendeid on ühised uurimisrühmad, mille kaudu eri liikmesriikide ja vajaduse korral ka kolmandate riikide kohtu- ja õiguskaitseasutused saavad teha vahetult koostööd ja vahetada teavet, et korraldada oma tegevust ja uurimisi kõige tõhusamal viisil. Kahe või enama liikmesriigi ja vajaduse korral kolmandate riikide pädevad asutused moodustavad ühiseid uurimisrühmi konkreetsel eesmärgil ja piiratud ajavahemikuks, et toimetada üheskoos piiriülese mõjuga kriminaaluurimisi.
(3)Liidu acquis’ga on ette nähtud kaks õigusraamistikku vähemalt kahe liikmesriigi osalusel tegutsevate ühiste uurimisrühmade moodustamiseks: nõukogu raamotsus 2002/465/JSK ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (mille on koostanud nõukogu Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel) artikkel 13. Kolmandaid riike võib kaasata uurimisrühmade osaliseks juhul, kui selleks on olemas õiguslik alus, näiteks 1959. aasta Euroopa Nõukogu konventsiooni teise lisaprotokolli artikkel 20 või Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vastastikuse õigusabi osutamise lepingu artikkel 5.
(4)Kehtivates liidu tasandi õigusraamistikes ei ole sätestatud, kuidas ühistes uurimisrühmades osalevad üksused teavet vahetavad ja suhtlevad. Need üksused lepivad teabevahetuse ja suhtlemise vormides kokku, lähtudes oma vajadustest ja oma käsutuses olevatest vahenditest. Praegu puudub selleks mõeldud tõhus ja turvaline kanal, mida kõik osalejad saaksid kasutada ja mille kaudu nad saaksid kiiresti vahetada suurt hulka teavet ja tõendeid või mis võimaldaks neil turvaliselt ja tulemuslikult suhelda. Lisaks puudub süsteem, mis toetaks ühiste uurimisrühmade töö igapäevast juhtimist ja osalejate vahetatavate tõendite jälgitavust.
(5)Kuna kuritegevuse infotehnoloogiasüsteemidesse imbumise võimalused aina suurenevad, võib praegune olukord piiriüleste uurimiste tõhusust ja tulemuslikkust pärssida ning neid uurimisi ja süüdistuste esitamise menetlusi aeglustada ja need kulukamaks muuta. Kohtu- ja õiguskaitseasutused peavad eelkõige tagama, et nende süsteemid oleksid võimalikult turvalised ning et kõik ühiste uurimisrühmade liikmed saaksid sõltumata oma riiklikest süsteemidest üksteisega hõlpsasti ühendust võtta ja suhelda.
(6)Ühistes uurimisrühmades osalevate üksuste vahelise teabevahetuse kiirust ja tõhusust saaks tunduvalt suurendada, kui nende tegevuse toetamiseks loodaks spetsiaalne IT-platvorm. Seepärast on vaja kehtestada normid, mille alusel luuakse liidu tasandil keskne IT-platvorm (edaspidi „ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm“) eesmärgiga aidata ühistel uurimisrühmadel koostööd teha, turvaliselt suhelda ning teavet ja tõendeid jagada.
(7)Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tuleks kasutada ainult siis, kui üks liidu õiguslikest alustest on ka ühise uurimisrühma õiguslik alus. Üksnes rahvusvahelistel õiguslikel alustel põhinevad ühised uurimisrühmad ei tohiks kasutada platvormi, mida rahastatakse liidu eelarvest ja mis on välja töötatud liidu õigusaktide alusel. Kui mõni kolmas riik on aga sellise ühise uurimisrühma kokkuleppe osaline, mille õiguslike aluste hulgas on lisaks rahvusvahelistele ka üks liidu õiguslikest alustest, siis tuleks selle riigi pädevaid asutusi käsitada ühise uurimisrühma liikmetena.
(8)Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamine peaks olema vabatahtlik. Arvestades selle lisaväärtust piiriüleste uurimiste toimetamisel, soovitatakse siiski tungivalt seda platvormi kasutada. See, kas ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutatakse või mitte, ei tohiks piirata ega ebasoodsalt mõjutada muude suhtlus- või teabevahetusvormide seaduslikkust ega muuta ühiste uurimisrühmade moodustamise, nende töö korraldamise või nende toimimise viisi. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomine ei tohiks mõjutada ühiste uurimisrühmade õiguslikke aluseid ega saadud tõendite kogumise ja kasutamise suhtes kohaldatavaid siseriiklikke menetlusnorme. Platvorm peaks endast kujutama üksnes turvalist IT-vahendit ühiste uurimisrühmade koostöö ja tõhususe parandamiseks.
(9)Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm peaks hõlmama ühise uurimisrühma tegevusetappi ja tegevusjärgset etappi alates hetkest, mil selle liikmed allkirjastavad ühise uurimisrühma kokkuleppe, ning lõpetades ühise uurimisrühma hindamise lõpuleviimisega. Kuna ühise uurimisrühma moodustamise protsessis osalejad erinevad nendest osalejatest, kes on pärast uurimisrühma moodustamist selle liikmed, ei tohiks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu juhtida uurimisrühma moodustamise protsessi, eelkõige läbirääkimisi ühise uurimisrühma kokkuleppe sisu ja allkirjastamise üle. Ühise uurimisrühma moodustamise protsessi toetuseks on aga tarvis elektroonilist vahendit ja seetõttu peaks komisjon kaaluma, kas seda protsessi saaks hõlmata elektrooniliste tõendite digitaalse vahetussüsteemiga (eEDES).
(10)Iga sellise ühise uurimisrühma liikmeid, mis kasutab oma töös ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi, tuleks ärgitada hindama ühise uurimisrühma toimimist kas rühma tegevusetapis või pärast tegevuse lõpetamist, ning kasutama selleks koostööplatvormil pakutavaid vahendeid.
(11)Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamise eeltingimus peaks olema ühise uurimisrühma kokkulepe. Kõigi tulevaste ühise uurimisrühma kokkulepete sisu tuleks kohandada, et võtta arvesse käesoleva määruse asjakohaseid sätteid.
(12)Tegevuslikust aspektist peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm koosnema eraldi koostööruumidest iga platvormi kasutava ühise uurimisrühma jaoks.
(13)Tehnilisest aspektist peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurde pääsema turvalise internetiühenduse kaudu ning platvorm peaks koosnema kesksest infosüsteemist, millele pääseb juurde veebiportaali kaudu, kaasaskantavate seadmete ja lauaarvutite jaoks mõeldud sidetarkvarast ning keskse infosüsteemi ja asjakohaste IT-vahendite vahelisest ühendusest, mis toetab ühiste uurimisrühmade toimimist ja mida haldab ühiste uurimisrühmade sekretariaat.
(14)Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi eesmärk peaks olema hõlbustada ühise uurimisrühma töö igapäevast koordineerimist ja juhtimist, tagada operatiivteabe ja tõendite vahetamine ja ajutine säilitamine, võimaldada turvaliselt suhelda, kindlustada tõendite jälgitavus ja toetada ühise uurimisrühma hindamise protsessi. Kõiki uurimisrühmades osalevaid üksusi tuleks õhutada kasutama kõiki ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi funktsioone ning asendama võimalikult palju praegu kasutatavaid side- ja andmevahetuskanaleid.
(15)Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm täiendab olemasolevaid vahendeid, mis võimaldavad turvalist andmevahetust kohtu- ja õiguskaitseasutuste vahel, näiteks turvalist teabevahetusvõrku (SIENA).
(16)Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi sidega seotud funktsioone peaks pakkuma tarkvara, mis võimaldab pidada kasutajate seadmetes kohapeal salvestatavat mittejälgitavat sidet.
(17)Operatiivteabe ja tõendite, sealhulgas suurte failide vahetamiseks tuleks tagada nõuetekohane funktsioon üles-/allalaadimise mehhanismi kaudu, mis on kavandatud nii, et andmeid säilitatakse kesktasandil ainult nende tehniliseks edastamiseks vajaliku piiratud aja jooksul. Niipea kui kõik adressaadid on andmed alla laadinud, tuleks need ühiste uurimisrühmade koostööplatvormilt automaatselt kustutada.
(18)Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) kogemusi justiits- ja siseküsimuste valdkonna suuremahuliste süsteemide juhtimisel, tuleks sellele ametile usaldada ülesanne kavandada ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm ning seda arendada ja hallata, kasutades ära olemasolevaid SIENA funktsioone ja muid Europoli funktsioone, et tagada vastastikune täiendavus ja koostalitlusvõime. Ameti volitusi tuleks seetõttu muuta, et need kajastaksid uusi ülesandeid, ning talle tuleks võimaldada käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja töötajad. Sellega seoses tuleks kehtestada eu-LISA kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise, tehnilise toimimise ja hooldamise eest vastutava ameti kohustusi käsitlevad normid.
(19)Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandades peaks eu-LISA tagama selle tehnilise koostalitlusvõime SIENAga.
(20)Alates ühiste uurimisrühmade riiklike ekspertide võrgustiku (edaspidi „ühiste uurimisrühmade võrgustik“) loomisest kooskõlas nõukogu dokumendiga 11037/05 toetab ühiste uurimisrühmade võrgustiku tööd ühiste uurimisrühmade sekretariaat, kes korraldab iga-aastaseid kohtumisi ja koolitusi, kogub ja analüüsib ühiste uurimisrühmade hindamise aruandeid ning haldab Eurojusti ühiste uurimisrühmade rahastamisprogrammi. Ühiste uurimisrühmade sekretariaat on 2011. aastast saadik Eurojustis eraldi üksus. Selleks et ühiste uurimisrühmade sekretariaat saaks toetada kasutajaid ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi praktilisel kasutamisel ning pakkuda platvormi ruumihalduritele tehnilist ja haldustuge, tuleks Eurojustile võimaldada vajalikud töötajad, keda ühiste uurimisrühmade sekretariaati määrata.
(21)Ühiste uurimisrühmade juhtimise hõlbustamiseks tuleb ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm ühendada Eurojustis juba olemas olevate ja ühiste uurimisrühmade sekretariaadi hallatavate IT-vahenditega, mille abil toetatakse uurimisrühmade tegevust. Eurojust peaks tagama, et tema süsteeme sellise ühenduse loomiseks tehniliselt vajalikul määral kohandataks. Eurojustile tuleks võimaldada nende kohustuste täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja töötajad.
(22)Selleks et tagada õiguste ja ülesannete selge jaotus, tuleks kehtestada normid liikmesriikide, Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ning muude pädevate liidu organite ja asutuste kohustuste kohta, sealhulgas tingimused, mille alusel nad võivad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi operatiiveesmärkidel kasutada.
(23)Käesolevas määruses sätestatakse eu-LISA haldusnõukogu asutatava programminõukogu volituste, koosseisu ja organisatsiooniliste aspektide üksikasjad. Programminõukogu peaks tagama ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapi nõuetekohase juhtimise. Vaja on ka sätestada üksikasjad eu-LISA haldusnõukogu moodustatava nõuanderühma volituste, koosseisu ja organisatsiooniliste aspektide kohta, et saada ekspertidelt nõu ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ning iseäranis selle iga-aastase tööprogrammi ja iga-aastase tegevusaruande ettevalmistamise asjus.
(24)Käesoleva määrusega kehtestatakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi juurdepääsunormid ning vajalikud kaitsemeetmed. Eri uurimisrühmade koostööruumidele juurdepääsu õiguste haldamine tuleks usaldada ühiste uurimisrühmade ruumihaldurile või ruumihalduritele. Nad peaksid vastutama ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele juurdepääsu võimaldamise eest ühise uurimisrühma tegevusetapis ja tegevusjärgses etapis. Ühiste uurimisrühmade ruumihalduritel peaks olema võimalik anda oma ülesanded üle ühiste uurimisrühmade sekretariaadile.
(25)Pidades silmas ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahetatavate operatiivandmete tundlikkust, peaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm tagama kõrgetasemelise turvalisuse. eu-LISA peaks võtma kõik vajalikud tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada andmevahetuse turvalisus, kasutades tugevaid otspunktkrüpteerimise algoritme krüpteerimaks nii edastavaid kui ka jõudeolekus andmeid.
(26)Käesoleva määrusega kehtestatakse normid, mis käsitlevad liikmesriikide, eu-LISA, Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFi ja muude pädevate liidu organite ja asutuste vastutust varalise või mittevaralise kahju eest, mis on tekkinud käesoleva määrusega kokkusobimatu tegevuse tagajärjel. Kolmandate riikide vastutust varalise või mittevaralise kahju eest tuleks käsitleda asjaomastesse ühise uurimisrühma kokkulepetesse lisatavates klauslites.
(27)Lisaks nähakse käesoleva määrusega ette nii operatiivandmeid kui ka mitteoperatiivseid andmeid hõlmavad konkreetsed andmekaitsesätted, mida on vaja selleks, et täiendada kehtivat andmekaitsekorda ning tagada andmekaitse, andmeturbe ja asjaomaste isikute põhiõiguste kaitse piisav üldine tase.
(28)Isikuandmete töötlemisele riiklikes pädevates asutustes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680, kui neid andmeid töödeldakse süütegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmiseks ja nende ennetamiseks. Isikuandmete töötlemisele liidu institutsioonides, organites ja asutustes tuleks käesoleva määruse kontekstis kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725.
(29)Vajaduse korral peaks ühiste uurimisrühmade ruumihalduritel olema võimalik anda juurdepääs ühise uurimisrühma koostööruumile nendele kolmandatele riikidele, kes on ühise uurimisrühma kokkuleppe osalised. Isikuandmeid võib kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele uurimisrühma kokkuleppe alusel edastada kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 V peatüki sätetega. Operatiivandmete vahetamine kolmandate riikidega peaks piirduma nende andmetega, mis on vajalikud ühise uurimisrühma kokkuleppe eesmärkide täitmiseks.
(30)Kui kolmas riik laadib ühise uurimisrühma koostööruumi üles operatiivteabe või tõendid, peaks ühiste uurimisrühmade ruumihaldur kontrollima, et selline teave või sellised tõendid esitatakse ühise uurimisrühma kokkuleppe eesmärkide täitmiseks, enne kui teised platvormi kasutajad saavad need alla laadida.
(31)Juhul kui ühisel uurimisrühmal on mitu ruumihaldurit, peaksid ruumihaldurid kohe pärast seda, kui kolmandaid riike hõlmava ühise uurimisrühma koostööruum on loodud, omavahel kokku leppima, kes neist hakkab kontrollima asjaomaste kolmandate riikide üles laaditavaid andmeid.
(32)eu-LISA peaks tagama kesksele infosüsteemile võimaldatud juurdepääsu üksikasjade ja kõikide keskses infosüsteemis tehtavate andmetöötlustoimingute logimise, et oleks võimalik jälgida andmete terviklust ja turvalisust ja andmetöötluse seaduslikkust ning teha siseseiret.
(33)Käesoleva määrusega kehtestatakse eu-LISA-le ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise ja toimimisega seotud aruandluskohustused, mille täitmise raames tuleb keskenduda kavandamise, tehniliste tulemuste, kulutasuvuse, turvalisuse ja teenuse kvaliteediga seotud eesmärkidele. Lisaks sellele peaks komisjon neli aastat pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist ja seejärel iga nelja aasta tagant tegema selle üldise hindamise.
(34)Iga liikmesriik, aga ka Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF ning iga muu pädev liidu organ ja asutus peaks kandma ise oma kulud, mis tulenevad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutamisest.
(35)Selleks et kehtestada tingimused ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks ja rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011.
(36)Pärast seda, kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks vajalikud rakendusaktid on vastu võetud ja eu-LISA on ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi koos liikmesriikidega põhjalikult katsetanud, peaks komisjon kindlaks määrama ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamise kuupäeva.
(37)Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võimaldada ühiste uurimisrühmade liikmete, Eurojusti, Europoli, OLAFi ning muude pädevate liidu organite ja asutuste vahelist tõhusat ja tulemuslikku koostööd, suhtlust ning teabe- ja tõendite vahetust, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda ühiste normide kehtestamisega paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(38)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(39)Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse XXXX,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega
(a)luuakse IT-platvorm (edaspidi „ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm“), mille kasutamine on vabatahtlik ja mille eesmärk on hõlbustada nende pädevate asutuste koostööd, kes osalevad ühistes uurimisrühmades, mis on moodustatud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (mille on koostanud nõukogu Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel) artikli 13 alusel või nõukogu raamotsuse 2002/465/JSK alusel;
(b)sätestatakse normid, millega reguleeritakse ülesannete jaotust ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate ning ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise ja hooldamise eest vastutava asutuse vahel;
(c)sätestatakse tingimused, mille alusel võib anda ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele juurdepääsu ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile;
(d)kehtestatakse konkreetsed andmekaitsesätted, mida on vaja selleks, et täiendada kehtivat andmekaitsekorda ning tagada andmekaitse, andmeturbe ja asjaomaste isikute põhiõiguste kaitse piisav üldine tase.
Artikkel 2
Kohaldamisala
1.Käesolevat määrust kohaldatakse teabe, sealhulgas isikuandmete töötlemisele ühise uurimisrühma tegevuse raames. See hõlmab nii operatiivteabe ja tõendite kui ka mitteoperatiivse teabe vahetamist ja säilitamist. Käesolevat määrust kohaldatakse ühise uurimisrühma tegevusetapi ja tegevusjärgse etapi suhtes alates hetkest, mil selle liikmed allkirjastavad ühise uurimisrühma kokkuleppe.
2.Käesolev määrus ei muuda ega mõjuta mingil muul moel kehtivaid õigusnorme, mis käsitlevad ühiste uurimisrühmade moodustamist, nende töö korraldamist või uurimisrühmade hindamist.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1)„keskne infosüsteem“ – keskne IT-süsteem, milles säilitatakse ja töödeldakse ühiste uurimisrühmadega seotud andmeid;
(2)„sidetarkvara“ – tarkvara, mis võimaldab kaugpääsu süsteemidesse ning teksti-, audio- või videovormingus failide ja sõnumite vahetamist ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahel;
(3)„pädevad asutused“ – asutused, kes on pädevad moodustama ühist uurimisrühma, nagu on osutatud raamotsuse 2002/465/JSK artiklis 1 ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni (mille on koostanud nõukogu Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel) artiklis 13, Euroopa Prokuratuur, kui ta tegutseb vastavalt oma pädevusele, nagu see on sätestatud nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artiklites 22, 23 ja 25, ning kolmanda riigi pädevad asutused, kui nad on täiendavast õiguslikust alusest tulenevalt ühise uurimisrühma kokkuleppe osalised;
(4)„ühiste uurimisrühmade liikmed“ – käesoleva artikli punktis 3 osutatud pädevate asutuste esindajad;
(5)„ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad“ – ühiste uurimisrühmade liikmed, Eurojust, Europol, OLAF ning muud pädevad liidu organid ja asutused;
(6)„ühise uurimisrühma koostööruum“ – iga ühise uurimisrühma jaoks eraldatud isoleeritud ruum ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil;
(7)„ühiste uurimisrühmade ruumihaldur“ – ühise uurimisrühma koostööruumi eest vastutava liikmesriigi pädevate asutuste esindaja;
(8)„operatiivandmed“ – teave ja tõendid, mida ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm töötleb ühise uurimisrühma tegevusetapis, et toetada piiriüleseid uurimisi ja süüdistuste esitamist;
(9)„mitteoperatiivsed andmed“ – haldusandmed, mida ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm töötleb eelkõige selleks, et hõlbustada ühise uurimisrühma juhtimist ja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate igapäevast koostööd.
Artikkel 4
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniline arhitektuur
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm koosneb järgmistest komponentidest:
(a)keskne infosüsteem, mis võimaldab andmeid kesktasandil ajutiselt säilitada;
(b)sidetarkvara, mis võimaldab salvestada sideandmeid kohalikul andmekandjal;
(c)keskse infosüsteemi ja asjakohaste IT-vahendite vaheline ühendus, mis toetab ühiste uurimisrühmade toimimist ja mida haldab ühiste uurimisrühmade sekretariaat.
Artikkel 5
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi otstarve
1.Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi eesmärk on hõlbustada
(a)ühise uurimisrühma igapäevast koordineerimist ja juhtimist selliste funktsioonide kaudu, mis toetavad ühise uurimisrühma haldus- ja finantsprotsesse;
(b)operatiivteabe ja tõendite, sealhulgas suurte failide vahetamist ja ajutist säilitamist üles- ja allalaadimise funktsiooni kaudu;
(c)turvalist sidet sellise funktsiooni kaudu, mis võimaldab kiirsõnumite saatmist, jutusidet ning audio- ja videokonverentse;
(d)tõendite jälgitavust sellise logide pidamise mehhanismi kaudu, mis võimaldab jälgida kõiki ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatud tõendeid;
(e)ühise uurimisrühma hindamist spetsiaalse koostööpõhise hindamisprotsessi kaudu.
2.Keskset infosüsteemi majutab eu-LISA oma tehnilistes keskustes.
II PEATÜKK
Arendamine ja operatiivjuhtimine
Artikkel 6
Rakendusaktide vastuvõtmine komisjoni poolt
Komisjon võtab võimalikult kiiresti vastu rakendusaktid, mis on vajalikud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehniliseks arendamiseks ja mis sisaldavad või käsitlevad eelkõige järgmist:
(a)ühise uurimisrühma igapäevaseks koordineerimiseks ja juhtimiseks vajalike funktsioonide loetelu;
(b)turvalise side jaoks vajalike funktsioonide loetelu;
(c)artikli 4 punktis c osutatud ühenduse toimimise kirjeldus;
(d)artiklis 15 osutatud turvameetmed;
(e)tehnilised logid kooskõlas artikliga 21;
(f)tehniline statistika kooskõlas artikliga 22;
(g)ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi toimimise ja sellele juurdepääsuga seotud nõuded.
Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 7
eu-LISA kohustused
1.Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) töötab välja ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi füüsilise arhitektuuri kavandi, sealhulgas tehnilised kirjeldused ja tehnilise arendamise tingimused. Kavandi kiidab heaks eu-LISA haldusnõukogu, tingimusel et komisjon annab selle kohta heakskiitva arvamuse.
2.eu-LISA vastutab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi väljaarendamise eest kooskõlas lõimitud ja vaikimisi andmekaitse põhimõttega. Platvormi väljaarendamine hõlmab tehniliste kirjelduste väljatöötamist ja rakendamist, platvormi katsetamist ning projekti üldist koordineerimist.
3.eu-LISA teeb ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele kättesaadavaks sidetarkvara.
4.eu-LISA arendab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi välja ja rakendab selle tööle võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse jõustumist ja pärast seda, kui komisjon on artikli 6 kohaselt vastu võtnud rakendusaktid.
5.eu-LISA tagab, et ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi hallatakse kooskõlas käesoleva määruse, artiklis 6 osutatud rakendusakti ning määrusega (EL) 2018/1725.
6.eu-LISA vastutab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi operatiivjuhtimise eest. Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi operatiivjuhtimine tähendab, et täidetakse kõiki ülesandeid, mis on vajalikud tagamaks platvormi toimimine kooskõlas käesoleva määrusega; nende hulka kuuluvad eelkõige platvormi hooldamine ja tehniline arendamine, et platvorm toimiks rahuldaval tasemel kooskõlas tehniliste kirjeldustega.
7.eu-LISA tagab koolituse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi praktilise kasutamise kohta.
8.eu-LISA ei pääse juurde ühiste uurimisrühmade koostööruumidele.
9.Ilma et see piiraks nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab eu-LISA asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi oma töötajate suhtes, kes töötavad kesksesse infosüsteemi salvestatud andmetega. Neid kohustusi kohaldatakse ka pärast seda, kui töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud või oma tegevuse lõpetanud.
Artikkel 8
Liikmesriikide kohustused
Iga liikmesriik teeb vajalikud tehnilised ettevalmistused, mis võimaldavad tema pädevatel asutustel ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile kooskõlas käesoleva määrusega juurde pääseda.
Artikkel 9
Pädevate liidu organite ja asutuste kohustused
1.Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF ning muud pädevad liidu organid ja asutused teevad vajalikud tehnilised ettevalmistused, mis võimaldavad neil ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurde pääseda.
2.Eurojust vastutab oma süsteemide tehnilise kohandamise eest selliselt, et oleks võimalik luua artikli 4 punktis c osutatud ühendus.
Artikkel 10
Programminõukogu
1.Enne ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetappi moodustab eu-LISA haldusnõukogu programminõukogu.
2.Programminõukogu koosneb järgmisest kümnest liikmest:
(a)kaheksa haldusnõukogu nimetatud liiget;
(b)artiklis 11 osutatud nõuanderühma esimees;
(c)komisjoni nimetatud liige.
3.eu-LISA haldusnõukogu tagab, et liikmetel, kelle ta programminõukogusse nimetab, on vajalikud kogemused ja teadmised kohtuasutusi toetavate IT-süsteemide arendamise ja haldamise alal.
4.eu-LISA osaleb programminõukogu töös. Tema esindajad osalevad programminõukogu koosolekutel, et anda aru ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamise ja arendamise ning muu seonduva töö ja tegevuse kohta.
5.Programminõukogu tuleb kokku vähemalt kord kolme kuu jooksul ja vajaduse korral tihedamini. Ta tagab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapi nõuetekohase juhtimise. Programminõukogu esitab eu-LISA haldusnõukogule korrapäraselt ja võimaluse korral iga kuu kirjalikke aruandeid projekti edenemise kohta. Programminõukogul ei ole otsustusõigust ega volitust esindada eu-LISA haldusnõukogu liikmeid.
6.Programminõukogu kehtestab oma kodukorra, mis sisaldab eelkõige eeskirju, millega reguleeritakse eesistumist, koosolekute toimumiskohti, koosolekute ettevalmistamist, ekspertide koosolekutele lubamist ja selliste teabevahetuskavade koostamist, millega tagatakse programminõukogu töös mitteosalevate eu-LISA haldusnõukogu liikmete täielik teavitamine.
7.Programminõukogu eesistujaks on liikmesriik.
8.Programminõukogu sekretariaadi kohustuste täitmise tagab eu-LISA.
Artikkel 11
Nõuanderühm
1.eu-LISA loob nõuanderühma, et saada ekspertidelt nõu küsimustes, mis on seotud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ning iseäranis selle iga-aastase tööprogrammi ja iga-aastase tegevusaruande ettevalmistamisega.
2.Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kavandamis- ja arendusetapis koosneb nõuanderühm liikmesriikide, komisjoni ja ühiste uurimisrühmade sekretariaadi esindajatest. Rühma juhib eu-LISA. Nõuanderühm
(a)kohtub kuni ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tegevuse alguseni korrapäraselt, võimaluse korral vähemalt kord kuus;
(b)esitab pärast iga kohtumist programminõukogule aruande;
(c)annab tehnilist oskusteavet, et toetada programminõukogu tema ülesannete täitmisel.
III PEATÜKK
Juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile
Artikkel 12
Liikmesriikide pädevate asutuste juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööruumidele
1.Pärast ühise uurimisrühma kokkuleppe allkirjastamist luuakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil iga ühise uurimisrühma jaoks eraldi koostööruum.
2.Ühise uurimisrühma koostööruumi avab ühiste uurimisrühmade ruumihaldur / avavad ühiste uurimisrühmade ruumihaldurid eu-LISA tehnilisel toel.
3.Ruumihaldur/-haldurid annab/annavad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele juurdepääsuõigused ühise uurimisrühma koostööruumile ühise uurimisrühma kokkuleppe alusel.
Artikkel 13
Pädevate liidu organite ja asutuste juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööruumidele
1.Ühiste uurimisrühmade ruumihaldur/-haldurid võib/võivad otsustada anda Eurojustile, sealhulgas ühiste uurimisrühmade sekretariaadile, juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile, et Eurojust saaks täita oma ülesandeid, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1727. Eelkõige võib/võivad ruumihaldur/-haldurid otsustada anda ühiste uurimisrühmade sekretariaadile juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile selleks, et sekretariaat saaks pakkuda tehnilist ja haldustuge ning hallata juurdepääsuõigusi.
2.Ühiste uurimisrühmade ruumihaldur/-haldurid võib/võivad otsustada anda Europolile juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile, et Europol saaks täita oma ülesandeid, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/794.
3.Ühiste uurimisrühmade ruumihaldur/-haldurid võib/võivad otsustada anda OLAFile juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile, et OLAF saaks täita oma ülesandeid, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013.
4.Ühiste uurimisrühmade ruumihaldur/-haldurid võib/võivad otsustada anda Euroopa Prokuratuurile juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile, et Euroopa Prokuratuur saaks täita oma ülesandeid, mis on kindlaks määratud nõukogu määruses (EL) 2017/1939.
5.Ühiste uurimisrühmade ruumihaldur/-haldurid võib/võivad otsustada anda muudele pädevatele liidu organitele ja asutustele juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile, et need organid ja asutused saaksid täita oma ülesandeid, mis on kindlaks määratud nende alusaktides.
Artikkel 14
Kolmandate riikide pädevate asutuste juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööruumidele
1.Ühiste uurimisrühmade ruumihaldur/-haldurid võib/võivad otsustada anda artiklis 5 loetletud eesmärkidel juurdepääsu ühise uurimisrühma koostööruumile selliste kolmandate riikide pädevatele asutustele, kes on allkirjastanud konkreetse ühise uurimisrühma kokkuleppe.
2.Ühiste uurimisrühmade ruumihaldur/-haldurid tagab/tagavad, et operatiivandmete vahetamine ühise uurimisrühma koostööruumile juurdepääsu saanud kolmandate riikide pädevate asutustega piirdub sellega, mis on vajalik ühise uurimisrühma kokkuleppe eesmärkide täitmiseks, ja toimub kokkuleppes sätestatud tingimustel.
3.Liikmesriigid tagavad, et isikuandmeid edastatakse ühise uurimisrühma koostööruumile juurdepääsu saanud kolmandatele riikidele üksnes juhul, kui on täidetud direktiivi 2016/680 V peatükis sätestatud tingimused.
IV PEATÜKK
Turvalisus ja vastutus
Artikkel 15
Turvalisus
1.eu-LISA võtab vajalikud tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kõrgetasemeline küberturvalisus ja platvormil liikuvate andmete infoturve, eelkõige selleks, et kindlustada keskses infosüsteemis säilitatavate operatiiv- ja mitteoperatiivsete andmete konfidentsiaalsus ja terviklus.
2.eu-LISA tõkestab loata juurdepääsu ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile ja tagab, et ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile juurdepääsu saanud isikutel on juurdepääs üksnes nende juurdepääsuloaga hõlmatud andmetele.
3.Lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks võtab eu-LISA vastu turbekava, talitluspidevuse kava ja avariitaastekava, et tagada keskse infosüsteemi taastamine katkestuste korral.
4.eu-LISA kontrollib käesolevas artiklis osutatud turvameetmete tõhusust ning võtab seoses siseseire ja järelevalvega vajalikke korralduslikke meetmeid, et tagada kooskõla käesoleva määrusega.
Artikkel 16
Vastutus
1.Juhul kui liikmesriik, Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF või mõni muu pädev liidu organ või asutus tekitab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile kahju seetõttu, et ta ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, vastutab sellise kahju eest vastavalt kas kõnealune liikmesriik, Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF või muu pädev liidu organ või asutus, kui eu-LISA ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.
2.Nõudeid, mis esitatakse liikmesriigi vastu lõikes 1 osutatud kahju hüvitamiseks, reguleerib kostjaks oleva liikmesriigi õigus. Nõudeid, mis esitatakse Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFi või mõne muu pädeva liidu organi või asutuse vastu lõikes 1 osutatud kahju hüvitamiseks, reguleerivad nende asjaomased asutamisaktid.
V PEATÜKK
Andmekaitse
Artikkel 17
Operatiivandmete säilitamistähtaeg
1.Iga ühise uurimisrühma koostööruumiga seotud operatiivandmeid säilitatakse keskses infosüsteemis seni kaua, kui kõik asjaomased ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad on need alla laadinud. Andmeid ei tohiks säilitada kauem kui neli nädalat.
2.Lõikes 1 osutatud säilitamistähtaja möödudes kustutatakse salvestatud andmed kesksest süsteemist automaatselt.
Artikkel 18
Mitteoperatiivsete andmete säilitamistähtaeg
1.Kui ühist uurimisrühma on kavas hinnata, säilitatakse ühise uurimisrühma koostööruumiga seotud mitteoperatiivseid andmeid keskses infosüsteemis seni kaua, kui hindamine on lõpetatud. Neid andmeid ei tohiks säilitada kauem kui viis aastat.
2.Lõikes 1 osutatud säilitamistähtaja möödudes kustutatakse salvestatud andmed kesksest süsteemist automaatselt.
Artikkel 19
Vastutav töötleja ja volitatud töötleja
1.Liikmesriigi iga pädevat asutust ning vajaduse korral Eurojusti, Europoli, Euroopa Prokuratuuri, OLAFit või muud pädevat liidu organit või asutust käsitatakse käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel vastutava töötlejana kooskõlas kohaldatavate liidu andmekaitsenormidega.
2.Seoses kolmandate riikide pädevate asutuste poolt ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile üles laaditud andmetega käsitatakse ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatavate ja sellel säilitatavate isikuandmete vastutava töötlejana üht ühiste uurimisrühmade ruumihalduritest.
3.Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kaudu vahetatavate ja sellel säilitatavate isikuandmete volitatud töötlejana käsitatakse kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 eu-LISA-t.
4.Mitteoperatiivsete andmete haldamise eest ühiste uurimisrühmade koostööplatvormil vastutavad ühiselt ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad.
Artikkel 20
Isikuandmete töötlemise eesmärk
1.Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi sisestatud andmeid töödeldakse üksnes järgmistel eesmärkidel:
(a)operatiivteabe ja tõendite vahetamine ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahel;
(b)mitteoperatiivsete andmete vahetamine ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate vahel ühise uurimisrühma tegevuse juhtimiseks.
2.Juurdepääs ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile on ainult liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevatel asutustel, Eurojustil, Europolil, Euroopa Prokuratuuril, OLAFil ning muude pädevate liidu organite ja asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatel, kes pääsevad platvormile juurde vaid ulatuses, mis on neile vajalik oma ülesannete täitmiseks kooskõlas lõikes 1 osutatud eesmärkidega, ning mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks ja on nendega proportsionaalne.
Artikkel 21
Tehnilised logid
1.eu-LISA tagab kogu kesksele infosüsteemile juurdepääsu ja kõigi keskses infosüsteemis tehtavate andmetöötlustoimingute kohta logide pidamise kooskõlas lõikega 2.
2.Logid peavad sisaldama järgmisi andmeid:
(a)kesksesse infosüsteemi sisenemise kuupäev, ajavöönd ja täpne kellaaeg;
(b)kesksesse infosüsteemi sisenenud ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutaja identifitseerimisandmed;
(c)ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutaja tehtud toimingu kuupäev, ajavöönd ja kellaaeg;
(d)ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutaja tehtud toiming.
3.Logisid kaitstakse asjakohaste tehniliste meetmetega loata juurdepääsu eest ning neid säilitatakse kolm aastat või siis selle aja võrra kauem, mis kulub käimasoleva järelevalvemenetluse lõpetamisele.
4.Taotluse korral teeb eu-LISA logid liikmesriikide pädevatele asutustele põhjendamatu viivituseta kättesaadavaks.
5.Taotluse korral pääsevad oma pädevuse piires ja oma ülesannete täitmiseks logidele juurde andmetöötluse seaduslikkuse järelevalve eest vastutavad riiklikud asutused.
6.Taotluse korral pääseb oma pädevuse piires ja määrusest (EL) 2018/1725 tulenevate järelevalveülesannete täitmiseks logidele juurde Euroopa Andmekaitseinspektor.
VI PEATÜKK
Lõppsätted
Artikkel 22
Järelevalve ja hindamine
1.eu-LISA tagab menetlused ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise jälgimiseks planeerimise ja kuludega seotud eesmärkide saavutamise seisukohast ning ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi toimimise jälgimiseks tehniliste tulemuste, kulutasuvuse, turvalisuse ja teenuste kvaliteediga seotud eesmärkide saavutamise seisukohast.
2.Lõikes 1 osutatud menetlustega nähakse ette võimalus koostada järelevalve eesmärgil korrapäraselt tehnilist statistikat.
3.Arendusprotsessis tekkivate suuremate viivituste korral teavitab eu-LISA Euroopa Parlamenti ja nõukogu võimalikult aegsasti viivituste põhjustest ning nende mõjust ajakavale ja rahastamisele.
4.Kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi väljaarendamine on lõpule viidud, esitab eu-LISA Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles selgitatakse, kuidas saavutati kavandatud eesmärgid, eelkõige planeerimise ja kuludega seotud eesmärgid, ning põhjendatakse võimalikke lahknevusi.
5.Juhul kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tuleb tehniliselt täiustada ja sellega võivad kaasneda märkimisväärsed kulud, teavitab eu-LISA enne täiustuse tegemist Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
6.Kaks aastat pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist ja seejärel igal aastal esitab eu-LISA komisjonile aruande ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise toimimise, sealhulgas selle turvalisuse kohta.
7.Neli aastat pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist ja seejärel iga nelja aasta tagant korraldab komisjon platvormi üldise hindamise. Komisjon edastab üldise hindamise aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
8.Liikmesriikide pädevad asutused, Eurojust, Europol, Euroopa Prokuratuur, OLAF ning muud pädevad liidu organid ja asutused annavad eu-LISA-le ja komisjonile teavet, mis on vajalik lõigetes 4 ja 7 osutatud aruannete koostamiseks. See teave ei tohi kahjustada töömeetodeid ega sisaldada andmeid, mis avalikustaks teabeallikaid, töötajate nimesid või teavet uurimiste kohta.
9.eu-LISA annab komisjonile teavet, mis on vajalik lõikes 7 osutatud üldise hindamise aruande koostamiseks.
Artikkel 23
Kulud
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomise ja toimimisega seotud kulud kaetakse liidu üldeelarvest.
Artikkel 24
Töölerakendamine
1.Komisjon määrab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamise kuupäeva kindlaks, kui ta on veendunud, et täidetud on järgmised tingimused:
(a)vastu on võetud artiklis 6 osutatud asjaomased rakendusaktid;
(b)eu-LISA on ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi koos liikmesriikidega ja anonüümseid andmeid kasutades põhjalikult katsetanud.
2.Kui komisjon on töölerakendamise kuupäeva kooskõlas lõikega 1 kindlaks määranud, teeb ta selle liikmesriikidele, Eurojustile, Europolile, Euroopa Prokuratuurile ja OLAFile teatavaks.
3.Komisjoni otsus, millega määratakse kindlaks ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamise kuupäev, nagu on osutatud lõikes 1, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
4.Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajad hakkavad ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutama alates kuupäevast, mille komisjon on määranud kindlaks kooskõlas lõikega 1.
Artikkel 25
Komiteemenetlus
1.Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2.Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
3.Kui komitee oma arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.
Artikkel 26
Määruse (EL) 2018/1726 muutmine
Määrust (EL) 2018/1726 muudetakse järgmiselt.
1) Artiklisse 1 lisatakse lõige 4a:
„4a. Amet vastutab ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi väljaarendamise ja operatiivjuhtimise, sealhulgas tehnilise edasiarendamise eest.“
2) Lisatakse artikkel 8b:
„Artikkel 8b
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormiga seotud ülesanded
Amet täidab järgmisi ühiste uurimisrühmade koostööplatvormiga seotud ülesandeid:
a) talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr XXX/20XX* antud ülesanded;
b) ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise kasutamise alase koolitusega seotud ülesanded, sealhulgas koolitusmaterjalide pakkumine internetis.
__________
* Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr XXX/20XX, millega luuakse koostööplatvorm ühiste uurimisrühmade tegevuse toetuseks ja muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L ...).“
3) Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Amet jälgib teadusuuringuid, mis on olulised SIS II, VISi, Eurodaci, EESi, ETIASe, DubliNeti, ECRIS-TCNi, e-CODEXi, ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi ja muude artikli 1 lõikes 5 osutatud suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise jaoks.“
4) Artikli 19 lõike 1 punkt ff asendatakse järgmisega:
„ff) võtab vastu aruanded järgmiste süsteemide tehnilise toimimise kohta:
i) SIS vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2018/1861* artikli 60 lõikele 7 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2018/1862** artikli 74 lõikele 8;
ii) VIS vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 50 lõikele 3 ja otsuse 2008/633/JSK artikli 17 lõikele 3;
iii) EES vastavalt määruse (EL) 2017/2226 artikli 72 lõikele 4;
iv) ETIAS vastavalt määruse (EL) 2018/1240 artikli 92 lõikele 4;
v) ECRIS-TCN ja ECRISe etalonrakendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/816*** artikli 36 lõikele 8;
vi) koostalitluse komponendid vastavalt määruse (EL) 2019/817 artikli 78 lõikele 3 ja määruse (EL) 2019/818 artikli 74 lõikele 3;
vii) e-CODEXi süsteem vastavalt määruse (EL) XXX**** artikli 14 lõikele 1;
viii) ühiste uurimisrühmade koostööplatvorm vastavalt määruse (EL) XXX***** [käesolev määrus] artiklile xx;
__________
* Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1861, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 312, 7.12.2018, lk 14).
** Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL (ELT L 312, 7.12.2018, lk 56).
*** Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/816, millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN), ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 1).
**** Määrus (EL) XXX, … (ELT L …).
***** Määrus (EL) XXX, … (ELT L …).“
5) Artikli 27 lõikesse 1 lisatakse punkt dc:
„ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi nõuanderühm;“.
Artikkel 27
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel
Nõukogu nimel
president
eesistuja
FINANTSSELGITUS
Sisukord
1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad
1.3.Ettepanek käsitleb:
1.4.Eesmärgid
1.4.1.Üldeesmärgid
1.4.2.Erieesmärgid
1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
1.4.4.Tulemusnäitajad
1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused
1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava
1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.
1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang
1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju
1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
2.HALDUSMEETMED
2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)
2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus
2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta
2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).
2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
3.2.Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade
3.2.2.Hinnanguline mõju Eurojusti assigneeringutele
3.2.3.Hinnanguline mõju eu-LISA assigneeringutele
3.2.4.Eurojusti hinnanguline personalivajadus
3.2.5.Hinnanguline mõju eu-LISA personalikuludele
3.2.6.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
3.2.7.Kolmandate isikute rahaline osalus
3.3.Hinnanguline mõju tuludele
FINANTSSELGITUS
1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse koostööplatvorm ühiste uurimisrühmade tegevuse toetuseks
1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad
Poliitikavaldkond: õigus- ja tarbijaküsimused
Tegevusala: õigusküsimused
1.3.Ettepanek käsitleb:
☑ uut meedet
◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
◻ olemasoleva meetme pikendamist
◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega
1.4.Eesmärgid
1.4.1.Üldeesmärgid
Pakkuda ühiste uurimisrühmadega seotud isikutele tehnoloogilist tuge, et suurendada nende tegevuse tõhusust ja tulemuslikkust piiriüleste uurimiste ja süüdistuste esitamise valdkonnas.
1.4.2.Erieesmärgid
1. Tagada, et ühiste uurimisrühmade liikmed ja osalejad saaksid lihtsamalt jagada ühiste uurimisrühmade tegevuse käigus kogutud teavet ja tõendeid.
2. Tagada, et ühiste uurimisrühmade liikmed ja osalejad saaksid ühiste uurimisrühmade tegevuse raames üksteisega hõlpsamini ja turvalisemalt suhelda.
3. Hõlbustada ühiste uurimisrühmade igapäevast ühist juhtimist, sealhulgas paralleelsete tegevuste kavandamist ja koordineerimist ning vahetatud tõendite paremat jälgitavust ja koordineerimist kolmandate riikidega, eriti kui füüsilised kohtumised on liiga ulatuslikud või aeganõudvad.
1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.
Eeldatavasti suurendab algatus ühiste uurimisrühmade piiriüleste uurimiste ja süüdistuste esitamise tõhusust ja tulemuslikkust.
1.4.4.Tulemusnäitajad
Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.
–Platvormil registreeritud ühiste uurimisrühmade arv igal aastal
–Platvormi kasutava ühise uurimisrühma keskmine kestus
–Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate arv
–Kolmandaid riike esindavate ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate arv
–Pädevaid liidu organeid ja asutusi esindavate ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajate arv
–Platvormi kaudu tehtud ühiste uurimisrühmade hindamiste arv
–Tsentraliseeritud infosüsteemi külastuste arv
–Sidetarkvara allalaadimiste arv
1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused
1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava
Peamised vajadused pärast määruse jõustumist on järgmised:
–vajaduste väljaselgitamine ja hangete algatamine eu-LISA poolt – 2024. aastal;
–ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi rakendamise käivitamine eu-LISA poolt – 2025. aastal;
–ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töö algus – 2026. aasta jaanuaris;
–ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi hooldamine ja käitamine – alates 2026. aasta jaanuarist.
1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.
Sellise standardse ja ühtse IT-platvormi loomist, mis toetab ühiseid uurimisrühmi ja võimaldab liikmesriikidel kasutada tehnoloogilist lahendust, mis ei sõltu riigi IT-taristust, ei ole võimalik saavutada ühepoolselt liikmesriigi tasandil ega kahepoolselt liikmesriikide vahel. Kogu liitu hõlmav platvorm on ainus viis, kuidas tagada ühistele uurimisrühmadele ühtne nüüdisaegne tehniline lahendus, mis võimaldaks neil oma piiriüleseid uurimisi tõhusamalt teha.
1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
Sarnaseid projekte ei ole ühistele uurimisrühmadele tehnoloogilise toe pakkumiseks ellu viidud.
1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
Ühiste uurimisrühmade piiriüleste kriminaaluurimiste ja süüdistuste esitamise tugevdamine moodustab äärmiselt tähtsa osa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisest.
See on ka kooskõlas ELi julgeolekuliidu strateegiaga, ELi terrorismivastase võitluse tegevuskavaga, õigusemõistmise digipööret käsitleva teatise ja ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegiaga.
Komisjoni teatises õigusemõistmise digipöörde kohta osutatakse käesolevale ettepanekule kui ühele õigusemõistmise edasise digiülemineku võimalusterohketest töövahenditest. Ettepanek kuulub komisjoni 2021. aasta tööprogrammi.
1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomise ja hooldamisega seotud kulud tuleks katta liidu eelarvest ning neid tuleks kajastada asjaomaste asutuste – eu-LISA ja Eurojusti – eelarves.
1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju
◻ Piiratud kestusega
–◻
hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
–◻
finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ja maksete assigneeringutele ajavahemikul AAAA–AAAA.
☑ Piiramatu kestusega
–Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,
–millele järgneb täieulatuslik rakendamine
1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
◻ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt
–◻
oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;
–◻
rakendusametite kaudu
◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega
☑ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
–◻
kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
–◻
rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);
–◻
Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
–☑
finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;
–◻
avalik-õiguslikele asutustele;
–◻
avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd neile antakse piisavad finantstagatised;
–◻
liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kellele antakse piisavad finantstagatised;
–◻
isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ühise välis- ja julgeolekupoliitika erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
2.HALDUSMEETMED
2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
Märkige sagedus ja tingimused.
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamise ja tehnilise toimimise järelevalve ja hindamine on väga oluline ning neid kohaldatakse detsentraliseeritud ameteid käsitlevas ühises lähenemisviisis esitatud põhimõtete kohaselt.
Kõigepealt peavad eu-LISA ja Eurojust saatma igal aastal komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühtse programmdokumendi, mis sisaldab mitmeaastast ja aasta tööprogrammi ning vahendite kavandamist. Dokumendis esitatakse eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemusnäitajad, et jälgida eesmärkide ja tulemuste saavutamist.
Kui ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi arendamine on lõpule viidud, esitab eu-LISA Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles selgitatakse, kuidas eesmärgid, eelkõige planeerimise ja kuludega seotud eesmärgid, saavutati.
Kaks aastat pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist ja seejärel igal aastal esitab eu-LISA komisjonile aruande ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi tehnilise toimimise, sealhulgas selle turvalisuse kohta.
Neli aastat pärast ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi töölerakendamist ja seejärel iga nelja aasta järel teeb komisjon ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi üldise hindamise. Komisjon edastab hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)
2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus
Võttes arvesse, et ettepanek mõjutab ELi iga-aastast toetust eu-LISA-le ja Eurojustile, täidetakse ELi eelarvet kaudse eelarve täitmise kaudu.
Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt täidetakse mõlema asutuse eelarvet kooskõlas tulemusliku ja tõhusa sisekontrolliga.
Järelkontrollide puhul kohaldatakse mõlema asutuse suhtes järgmist:
–komisjoni siseauditi talituse siseaudit;
–Euroopa Kontrollikoja aastaaruanded, milles esitatakse kinnitav avaldus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;
–iga-aastane eelarve täitmisele heakskiidu andmine Euroopa Parlamendi poolt;
–võimalikud OLAFi juurdlused, mille eesmärk on eelkõige tagada, et ametitele eraldatud vahendeid kasutatakse nõuetekohaselt;
–Euroopa Ombudsmani pakutav täiendav kontroll ja aruandlus.
2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta
Praeguses etapis ei ole konkreetseid riske kindlaks tehtud.
2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).
Komisjon esitab aruande, mis käsitleb kontrollikulude ja hallatavate vahendite maksete suhet. Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi 2020. aasta tegevusaruande kohaselt on see suhe kaudse eelarve täitmise raames volitatud üksuste ja detsentraliseeritud ametite puhul 0,74 %.
2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.
Pettuse-, korruptsiooni- ja muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitlusega seotud meetmed on esitatud muu hulgas eu-LISA määruse artiklis 50 ja Eurojusti määruse artiklis 75. Mõlemad asutused osalevad Euroopa Pettustevastase Ameti pettuste ennetamise meetmetes ning teavitavad komisjoni viivitamata oletatavatest pettusejuhtumitest ja muudest finantsrikkumistest.
3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
·Olemasolevad eelarveread
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
|
Eelarverida
|
Kulu
liik
|
Rahaline osalus
|
|
Nr
|
Liigendatud/liigendamata
|
EFTA riigid
|
kandidaatriigid
|
kolmandad riigid
|
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
|
1
|
Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond
|
Liigendatud/liigendamata
|
EI
|
EI
|
EI
|
EI
|
2
|
Ühtekuuluvus, vastupidavus ja väärtused
|
Liigendatud/liigendamata
|
EI
|
EI
|
EI
|
EI
|
4
|
Ränne ja piirikontroll
|
Liigendatud/liigendamata
|
EI
|
EI
|
EI
|
EI
|
7
|
Euroopa avalik haldus
|
Liigendamata
|
EI
|
EI
|
EI
|
EI
|
·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
|
Eelarverida
|
Kulu
liik
|
Rahaline osalus
|
|
Nr
|
Liigendatud/liigendamata
|
EFTA riigid
|
kandidaatriigid
|
kolmandad riigid
|
finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
|
|
[XX.AA.AA.AA]
|
|
JAH/EI
|
JAH/EI
|
JAH/EI
|
JAH/EI
|
3.2.Hinnanguline mõju kuludele
3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriik
|
1
|
Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond (eelarverida 02 04).
Assigneeringud tehakse kättesaadavaks programmi „Digitaalne Euroopa“ raames seoses 2023.–2027. aasta tööprogrammide ettevalmistamisega ja finantsmääruse artiklil 7 põhineva rahalist toetust käsitleva lepinguga. Nende lõplik eraldamine sõltub rahastamise prioriseerimisest seoses aluseks oleva vastuvõtmismenetlusega ja asjaomase programmikomitee nõusolekuga.
|
eu-LISA
|
|
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
Jaotis 1: personalikulud
|
Kulukohustused
|
(1)
|
0,608
|
1,216
|
1,380
|
1,380
|
4,584
|
|
Maksed
|
(2)
|
0,608
|
1,216
|
1,380
|
1,380
|
4,584
|
Jaotis 2: taristu- ja tegevuskulud
|
Kulukohustused
|
(1a)
|
|
|
|
|
|
|
Maksed
|
(2a)
|
|
|
|
|
|
|
Kulukohustused
|
(3a)
|
3,000
|
2,900
|
1,700
|
1,700
|
9,300
|
|
Maksed
|
(3b)
|
|
3,000
|
4,600
|
1,700
|
9,300
|
eu-LISA
assigneeringud KOKKU
|
Kulukohustused
|
=1+1a+3a
|
3,608
|
4,116
|
3,080
|
3,080
|
13,884
|
|
Maksed
|
=2+2a
+3b
|
0,608
|
4,216
|
5,980
|
3,080
|
13,884
|
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriik
|
2
|
Ühtekuuluvus, vastupidavus ja väärtused
|
Eurojust
|
|
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
Jaotis 1: personalikulud
|
Kulukohustused
|
(1)
|
|
0,086
|
0,346
|
0,519
|
0,951
|
|
Maksed
|
(2)
|
|
0,086
|
0,346
|
0,519
|
0,951
|
Jaotis 2: taristu- ja tegevuskulud
|
Kulukohustused
|
(1a)
|
|
|
|
|
|
|
Maksed
|
(2a)
|
|
|
|
|
|
Jaotis 3: tegevuskulud
|
Kulukohustused
|
(3a)
|
|
0,250
|
|
|
0,250
|
|
Maksed
|
(3b)
|
|
0,250
|
|
|
0,250
|
Eurojusti
assigneeringud KOKKU
|
Kulukohustused
|
=1+1a+3a
|
|
0,336
|
0,346
|
0,519
|
1,201
|
|
Maksed
|
=2+2a
+3b
|
|
0,336
|
0,346
|
0,519
|
1,201
|
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriik
|
4
|
Ränne ja piirikontroll
|
eu-LISA
|
|
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
Jaotis 1: personalikulud
|
Kulukohustused
|
(1)
|
|
|
|
|
|
|
Maksed
|
(2)
|
|
|
|
|
|
Jaotis 2: taristu- ja tegevuskulud
|
Kulukohustused
|
(1a)
|
|
|
|
|
|
|
Maksed
|
(2a)
|
|
|
|
|
|
|
Kulukohustused
|
(3a)
|
|
2,500
|
|
|
2,500
|
|
Maksed
|
(3b)
|
|
|
2,500
|
|
2,500
|
eu-LISA
assigneeringud KOKKU
|
Kulukohustused
|
=1+1a+3a
|
|
2,500
|
|
|
2,500
|
|
Maksed
|
=2+2a
+3b
|
|
|
2,500
|
|
2,500
|
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
Mitmeaastase finantsraamistiku
rubriik
|
7
|
Euroopa avalik haldus
|
|
|
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat
|
•Personalikulud
|
0,152
|
0,152
|
0,152
|
0,152
|
0,608
|
•Muud halduskulud
|
|
|
|
|
|
Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat KOKKU
|
Assigneeringud
|
0,152
|
0,152
|
0,152
|
0,152
|
0,608
|
Mitmeaastase finantsraamistiku
RUBRIIGI 7
assigneeringud KOKKU
|
(Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)
|
0,152
|
0,152
|
0,152
|
0,152
|
0,608
|
|
|
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
Mitmeaastase finantsraamistiku
RUBRIIKIDE 1–7
assigneeringud KOKKU
|
Kulukohustused
|
3,760
|
7,104
|
3,578
|
3,751
|
18,193
|
|
Maksed
|
0,760
|
4,704
|
8,978
|
3,751
|
18,193
|
3.2.2.Hinnanguline mõju Eurojusti assigneeringutele
–◻
Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–☑
Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
Märkige eesmärgid ja väljundid
Eurojust
⇩
|
|
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
|
|
Liik
|
Keskmine kulu
|
Arv
|
Kulu
|
Arv
|
Kulu
|
Arv
|
Kulu
|
Arv
|
Kulu
|
Väljundite arv kokku
|
Kulud kokku
|
ERIEESMÄRK nr 1
Eurojusti asjakohaste IT-süsteemide vajalike tehniliste kohanduste väljatöötamine
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Eurojusti asjakohaste IT-süsteemide vajalike tehniliste kohanduste väljatöötamine
|
|
|
|
|
|
0,250
|
|
|
|
|
|
0,250
|
Tehniliste kohanduste väljatöötamiseks vajalikud asutuse töötajad
|
|
|
|
|
|
0,086
|
|
0,173
|
|
0,173
|
|
0,432
|
Erieesmärk nr 1 kokku
|
|
|
|
0,336
|
|
0,173
|
|
0,173
|
|
0,682
|
ERIEESMÄRK nr 2
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele haldustoe pakkumine
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele haldustoe pakkumiseks vajalikud asutuse töötajad
|
|
|
|
|
|
|
|
0,173
|
|
0,346
|
|
0,519
|
Erieesmärk nr 2 kokku
|
|
|
|
|
|
0,173
|
|
0,346
|
|
0,519
|
KULUD KOKKU
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
1,201
|
3.2.3.Hinnanguline mõju eu-LISA assigneeringutele
–◻
Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
–☑
Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
Märkige eesmärgid ja väljundid
eu-LISA
⇩
|
|
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
|
|
Liik
|
Keskmine kulu
|
Arv
|
Kulu
|
Arv
|
Kulu
|
Arv
|
Kulu
|
Arv
|
Kulu
|
Väljundite arv kokku
|
Kulud kokku
|
ERIEESMÄRK nr 1
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi väljatöötamine
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kutsealased teenused – kavandamis-, arendus- ja testimiskulud (töövõtjad)
|
|
|
|
0,500
|
|
0,200
|
|
|
|
|
|
0,700
|
Turvalisuse kavandamine, juhtimine, testimine ja vastavus
|
|
|
|
1,000
|
|
|
|
|
|
|
|
1,000
|
Taristu (riist- ja tarkvara ning võrgusätted)
|
|
|
|
0,500
|
|
4,500
|
|
|
|
|
|
5,000
|
Taristu – turvakontrollide arendamine, turvalisuse suutlikkuse analüüs, integreerimine ja järelevalve
|
|
|
|
1,000
|
|
0,700
|
|
|
|
|
|
1,700
|
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi väljatöötamiseks vajalikud asutuse töötajad
|
|
|
|
0,608
|
|
1,216
|
|
|
|
|
|
1,824
|
Erieesmärk nr 1 kokku
|
|
3,608
|
|
6,616
|
|
|
|
|
|
10,224
|
ERIEESMÄRK nr 2
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi haldamine ja käitamine
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Taristu – turvakontrollid
|
|
|
|
|
|
|
|
0,700
|
|
0,700
|
|
1,400
|
Turvalisus ja juhtimine
|
|
|
|
|
|
|
|
0,300
|
|
0,300
|
|
0,600
|
Parandav ja kohandav hooldus – sealhulgas tarkvara, litsentsimine ja majutus, turvasätted ja tehniline arendamine
|
|
|
|
|
|
|
|
0,700
|
|
0,700
|
|
1,400
|
Ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi hooldamiseks vajalikud asutuse töötajad
|
|
|
|
|
|
|
|
1,380
|
|
1,380
|
|
2,760
|
Erieesmärk nr 2 kokku
|
|
|
|
|
|
3,080
|
|
3,080
|
|
6,160
|
KULUD KOKKU
|
|
3,608
|
|
6,616
|
|
3,080
|
|
3,080
|
|
16,384
|
3.2.4.Eurojusti hinnanguline personalivajadus
3.2.4.1.Kokkuvõte
–◻
Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–☑
Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
Eurojust
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
Ajutised teenistujad (AD palgaastmed)
|
|
0,086
|
0,346
|
0,519
|
0,951
|
Ajutised teenistujad (AST palgaastmed)
|
|
|
|
|
|
Lepingulised töötajad
|
|
|
|
|
|
Riikide lähetatud eksperdid
|
|
|
|
|
|
KOKKU
|
|
0,086
|
0,346
|
0,519
|
0,951
|
Personalivajadused (täistööajale taandatud):
Eurojust
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
Ajutised teenistujad (AD palgaastmed)
|
|
1
|
3
|
3
|
3
|
Ajutised teenistujad (AST palgaastmed)
|
|
|
|
|
|
Lepingulised töötajad
|
|
|
|
|
|
Riikide lähetatud eksperdid
|
|
|
|
|
|
Värbamiskuupäevad on kavandatud aasta algusesse. Madalmaade suhtes kohaldatava palga indekseerimise või paranduskoefitsiendi võimalikku suurendamist ei ole eeldatud.
Personalivajadus ERIEESMÄRGI nr 1 jaoks – Eurojusti asjakohaste IT-süsteemide vajalike tehniliste kohanduste väljatöötamine:
Profiil
|
Nr
|
Liik
|
IT-ametnik – arhitektuur
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
KOKKU
|
1
|
-
|
Personalivajadus ERIEESMÄRGI nr 2 jaoks – ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi kasutajatele haldustoe pakkumine:
Profiil
|
Nr
|
Liik
|
Haldustugi
|
2
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
KOKKU
|
2
|
-
|
Profiilide kirjeldus:
IT-ametnik – arhitektuur – koostöö tegemine töövõtjatega projekteerimisdokumentide koostamisel ja valideerimisel (lahenduse ja rakenduse tasandil), samuti osalemine mis tahes äri-/kasutusjuhtumite/arhitektuuri hindamises ning rakendus- ja delegeeritud õigusaktidega seonduvas;
|
haldustugi – ühiste uurimisrühmade konkreetsete koostööruumide haldamine ühiste uurimisrühmade liikmete nimel, kontode loomine, juurdepääsu võimaldamine liikmesriikide asutuste volitatud isikutele, kasutajate koolitamine ja juhendamine, platvormide vahendite ja materjalide üleslaadimine, kasutajate toetamine
|
3.2.5.Hinnanguline mõju eu-LISA personalikuludele
3.2.5.1.Kokkuvõte
–◻
Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
–☑
Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
eu-LISA
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
Ajutised teenistujad (AD palgaastmed)
|
0,608
|
1,216
|
1,216
|
1,216
|
4,256
|
Ajutised teenistujad (AST palgaastmed)
|
|
|
|
|
|
Lepingulised töötajad
|
|
|
0,164
|
0,164
|
0,328
|
Riikide lähetatud eksperdid
|
|
|
|
|
|
KOKKU
|
0,608
|
1,216
|
1,380
|
1,380
|
4,584
|
Personalivajadused (täistööajale taandatud):
eu-LISA
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
KOKKU 2024–2027
|
Ajutised teenistujad (AD palgaastmed)
|
4
|
8
|
8
|
8
|
8
|
Ajutised teenistujad (AST palgaastmed)
|
|
|
|
|
|
Lepingulised töötajad
|
|
|
2
|
2
|
2
|
Riikide lähetatud eksperdid
|
|
|
|
|
|
Värbamiskuupäevad on kavandatud aasta algusesse. Eesti ja Prantsusmaa suhtes kohaldatava palga indekseerimise või paranduskoefitsiendi võimalikku suurendamist ei ole eeldatud.
Personalivajadus ERIEESMÄRGI nr 1 jaoks – ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi väljatöötamine:
Profiil
|
Nr
|
Liik
|
IT-ametnik – arhitektuur
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Testimise juhtimine
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Võrguhaldus
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Turbe haldus
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Taristu haldus
|
0,5
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Programmi ja projekti juhtimine
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Süsteemi ja rakenduste haldamine
|
0,5
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Valdkonnaülesed teenused (rahastamine ja hanked ning personaliküsimused)
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Ärisuhted ja sidusrühmade juhtimine
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
KOKKU
|
8
|
-
|
Personalivajadus ERIEESMÄRGI nr 2 jaoks – ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi haldamine ja käitamine:
Profiil
|
Nr
|
Liik
|
IT-ametnik – arhitektuur
|
0,5
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Testimise juhtimine
|
0,5
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Väljalaske ja muutuste juhtimine
|
0,5
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Võrguhaldus
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Turbe haldus
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Esimese tasandi tugioperaator (ööpäev läbi, seitse päeva nädalas)
|
1
|
Lepinguline töötaja
|
Teise tasandi tugioperaator (ööpäev läbi, seitse päeva nädalas)
|
1
|
Lepinguline töötaja
|
Taristu haldus
|
0,5
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Toote/teenuse omanik
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Süsteemi ja rakenduste haldamine
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Valdkonnaülesed teenused (rahastamine ja hanked ning personaliküsimused)
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
Ärisuhted ja sidusrühmade juhtimine
|
1
|
Ajutine teenistuja (AD)
|
KOKKU
|
10
|
-
|
Profiilide kirjeldus:
IT-ametnik – arhitektuur – koostöö tegemine töövõtjatega projekteerimisdokumentide koostamisel ja valideerimisel (lahenduse ja rakenduse tasandil), samuti osalemine mis tahes äri-/kasutusjuhtumite/arhitektuuri hindamises ning rakendus- ja delegeeritud õigusaktidega seonduvas;
|
testimise juhtimine – kogu lahenduse testimine;
|
väljalaske ja muutuste juhtimine – ülemineku juhtimise, sealhulgas süsteemiarenduse elutsükli tagamine;
|
võrguhaldus – võrgu haldamine ja väljatöötamine;
|
turbe haldus – turvalisuse arhitektuuri ja kõigi kasutusele võetavate turvakontrollide/-lahenduste väljatöötamine, sealhulgas andmekaitse puhul;
|
esimese tasandi tugioperaator (ööpäev läbi, seitse päeva nädalas) – ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile vastavalt teenustaseme kokkuleppele esimese tasandi toe tagamine;
|
teise tasandi tugioperaator (ööpäev läbi, seitse päeva nädalas) – ühiste uurimisrühmade koostööplatvormile vastavalt teenustaseme kokkuleppele teise tasandi toe tagamine;
|
taristu haldus – taristu eest vastutamine;
|
programmi ja projekti juhtimine – programmi/projekti üldise juhtimise koordineerimise tagamine;
|
toote/teenuse omanik – toote eest vastutamine, kui see on kasutusele võetud;
|
süsteemi ja rakenduste haldamine – taristu (riistvara, tarkvara, rakendus) rajamise ja edasise haldamise tagamine;
|
valdkonnaülesed teenused (rahastamine ja hanked ning personaliküsimused) – töötamine valdkonnaüleste teenustega seotud horisontaalsetel teemadel;
|
ärisuhted ja sidusrühmade juhtimine – töö tegevusnõuete, rakendusaktide, sidusrühmade (nt nõuanderühma, eksperdirühma jms) kohtumiste teemadel.
|
3.2.5.2.Vastutava peadirektoraadi hinnanguline personalivajadus
–◻
Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
–☑
Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
Hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe komakohaga)
|
Aasta
2024
|
Aasta
2025
|
Aasta
2026
|
Aasta
2027
|
·Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
|
|
|
|
|
20 01 02 01 ja 20 01 02 02 (peakorteris ja komisjoni esindustes)
|
1
|
1
|
1
|
1
|
20 01 02 03 (delegatsioonides)
|
|
|
|
|
01 01 01 01 (kaudne teadustegevus)
|
|
|
|
|
10 01 05 01 (otsene teadustegevus)
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
•Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
|
|
|
|
|
20 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)
|
|
|
|
|
20 02 03 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)
|
|
|
|
|
Eelarveread (täpsustada)
|
- peakorteris
|
|
|
|
|
|
- delegatsioonides
|
|
|
|
|
01 01 01 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)
|
|
|
|
|
10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)
|
|
|
|
|
Muud eelarveread (märkige)
|
|
|
|
|
KOKKU
|
1
|
1
|
1
|
1
|
Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadisisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
Ülesannete kirjeldus:
Ametnikud ja ajutised töötajad
|
•komisjoni esindamine programminõukogus ja nõuanderühmas;
•projekti kavandamisetapis tegevusnõuete kogumise korraldamine;
•vajalike rakendusaktide ettevalmistamine ja nende üle läbirääkimiste pidamine;
•asjaomase eksperdirühma kohtumiste korraldamine;
•eu-LISA abistamine kogu projekti arendusetapi jooksul;
•platvormi toimimise ja hoolduse jälgimine.
|
Koosseisuvälised töötajad
|
Ei kohaldata
|
Täistööajale taandatud töötajate kulukalkulatsiooni kirjeldus tuleks esitada V lisa 3. jaos.
3.2.6.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
–☑
Ettepanek/algatus on osaliselt rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.
Seoses eu-LISA assigneeringutega tingib ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 – programm „Digitaalne Euroopa“ (eelarverida 02 04) – ja mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 varu kasutamise.
–☑
Ettepanek/algatus tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.
Seoses Eurojusti assigneeringutega tingib ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 2b mittesihtotstarbelise varu kasutamise.
3.2.7.Kolmandate isikute rahaline osalus
–☑ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
–◻ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
|
Aasta
N
|
Aasta
N+1
|
Aasta
N+2
|
Aasta
N+3
|
Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
|
Kokku
|
Nimetage kaasrahastav asutus
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Hinnanguline mõju tuludele
–☑
Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
–◻
Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
–◻
omavahenditele
–◻
muudele tuludele
–palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu ◻
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
Tulude eelarverida
|
Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud
|
Ettepaneku/algatuse mõju
|
|
|
Aasta
N
|
Aasta
N+1
|
Aasta
N+2
|
Aasta
N+3
|
Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
|
Artikkel ….
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave).