5.7.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 228/37 |
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa kodanike kuulamine kestliku tuleviku nimel“ (Sibiu ja sealt edasi)
(2019/C 228/06)
Raportöörid: Vladimíra DRBALOVÁ
Peter SCHMIDT
Yves SOMVILLE
Juhatuse otsus |
16.10.2018 |
Õiguslik alus |
kodukorra artikli 29 lõige 2 |
Vastuvõtmine täiskogus |
20.3.2019 |
Täiskogu istungjärk nr |
542 |
Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) |
217/6/8 |
Euroopa kodanike kuulamine kestliku tuleviku nimel
1. Sissejuhatus
1.1 |
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on oma liikmete mitmekesisuse kaudu sild ELi institutsioonide ja selle kodanike vahel ning seetõttu soovib komitee esitada oma sihiteadliku tulevikuvisiooni, sest Euroopast on saamas kestliku arengu ülemaailmne liider. |
1.2 |
Euroopa Liidu loomine on Euroopa ajaloo üks edukamaid rahu-, sotsiaal- ja majandusprojekte. Meie Euroopa loodi inimväärikuse, vabaduse, diskrimineerimiskeelu, sallivuse, õigluse, solidaarsuse ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste, sealhulgas vähemustesse kuuluvate inimeste õiguste austamise väärtustele (1). Need väärtused peavad olema jätkuvalt ELi tulevase arengu ja poliitika keskmes. |
1.3 |
Seitse aastakümmet kestnud rahu ja stabiilsus Euroopas on ajalooline ja erakordne saavutus. Selle on teinud võimalikuks Euroopa projekt ja Euroopa Liidu ülesehitamine, mis on loonud Euroopa rahvaste liidu ning on sidunud sammhaaval Euroopa riigid kokku ühise eesmärgiga. See selgitab, miks EL on kandidaatriikide ja ELi naabruspoliitikas osalevate riikide jaoks endiselt huvipakkuv projekt. Samas peab Euroopa olema valmis vastama uutele geopoliitilistele arengusuundumustele. Komitee peaks osalema teadlikkuse suurendamisel asjaolust, et rahu ei saa võtta iseenesestmõistetavalt igikestvana. |
1.4 |
Ühtne turg kõigis selle majanduslikes, sotsiaalsetes ja keskkonnamõõtmetes on Euroopa integratsiooni keskmes. Seetõttu peaks see suutma luua jätkusuutlikku majanduskasvu ja innovatsiooni, meelitada ligi investeeringuid ja edendada oma ettevõtjate jätkusuutlikku konkurentsivõimet globaliseerunud turgudel. Siiski on oluline mõista ka seda, et ühtse turu positiivne mõju ei ole ühtlaselt jaotunud ning et kõigil kodanikel ei ole võimalik selle jõukust kasutada. |
1.5 |
Jätkusuutlik majanduskasv tähendab, et kasv ei tohiks põhineda ainult kvantiteedil, vaid ka – ja tegelikult isegi rohkem – kvaliteedil, mis tähendab järgmist: i) keskkonda ega tööjõudu ei ekspluateerita, ii) õiglasi elamistingimusi, iii) majanduskasvu ei mõõdeta mitte ainult iga-aastase rahavooga, vaid ka rikkuse varude ja nende jagunemisega, iv) kõigi vajaduste rahuldamist planeedi võimaluste piires, v) selliste majandussüsteemide arendamist, mis võimaldavad meil hästi toime tulla, olenemata sellest, kas majandus kasvab või ei kasva, ning vi) sissetuleku suletud voogu, mis ringleb leibkondade, ettevõtjate, pankade, valitsuse ja kaubanduse vahel, toimides sotsiaalselt ja ökoloogiliselt. Energia, materjalid, loodusmaailm, inimühiskond, võim ja rikkus, mis on meil ühine: praegusest mudelist on kõik see puudu. Välja ei tehta hooldajate – peamiselt naiste – tasustamata tööst, kuigi ükski ühiskond ei saaks ilma nendeta toimida (2). |
1.6 |
Samas on jätkusuutlik konkurentsivõime mudel, mis tasakaalustab majanduslikku jõukust, keskkonnaküsimusi ja sotsiaalset kaasatust. Selles kontekstis tuleb jätkusuutlikkusega kohandatud ülemaailmne konkurentsivõime indeksis võtta arvesse kahte uut mõõdet: keskkonna- ja sotsiaalset mõõdet (3). |
1.7 |
Neli vabadust, nimelt toodete, kodanike, teenuste ja kapitali vaba liikumine, mis üheskoos võimaldavad kaubavahetust ja majandusarengut, tööhõivet, loovust ja innovatsiooni, oskuste vahetamist ja taristu arendamist äärealadel, on Euroopa põhiolemus. Hästi toimivad majanduslikud vabadused ja konkurentsieeskirjad käivad käsikäes sotsiaalsete põhiõigustega, ent ei tohiks neid kahjustada. |
1.8 |
Sellegipoolest seisab EL endiselt vastamisi erakordsete sisemiste ja väliste majanduslike, sotsiaalsete, keskkonna- ja poliitiliste probleemidega, (4) mis ohustavad selle olemasolu: protektsionism ühtsel turul, sotsiaalne ebavõrdsus, populism, natsionalism ja äärmuslus, (5) samuti suured nihked geopoliitilises olukorras ja olulised tehnoloogilised muutused. |
1.9 |
Kiiremini muutuv kliima, elurikkuse vähenemine, muud keskkonnariskid ja üldine suutmatus edukat poliitikat ellu viia on samuti suur oht Euroopa elanikkonnale, majandusele ja ökosüsteemidele. Seetõttu on meil vaja tugevat ELi strateegiat, et viia ellu ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“. Võrdsematel ühiskondadel on parem keskkonnateadlikkus ja suurem võime muutuda üha jätkusuutlikumaks. |
1.10 |
Olemas on selge vajadus tegeleda kodanikepoolse nõudlusega kvaliteetsete töökohtade järele kogu Euroopas, eriti suure tööpuudusega, eelkõige noorte töötusega või struktuurimuutuste ees seisvates piirkondades. See kohustab kõiki – institutsioone, valitsusi, sotsiaalpartnereid ja teisi kodanikuühiskonna organisatsioone – määratlema jätkusuutliku Euroopa, et edendada kvaliteetsete töökohtade loomist. |
1.11 |
Hädavajalik on parandada juurdepääsu tööturgudele, sidudes omavahel kvaliteetsete töökohtade loomise ja tõhustatud haridussüsteemi, et luua piisavad oskuste kogumid, näiteks duaalse süsteemi abil. |
1.12 |
Sotsiaalne ja keskkonnamõõde on omavahel põimunud ning majandus peab olema sotsiaalse, majandusliku ja kultuurilise uuendamise soodustaja, eelkõige põhioskuste edendamise ja arendamise ning suurema mitmekesistamise kaudu. ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“ peab julgustama erasektorit aitama kaasa jätkusuutlike majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele, edendades seeläbi kõigi inimeste heaolu õiglast ja jätkusuutlikku kasvu ning sotsiaal-, inim- ja tööõiguste kaitset (6). |
1.13 |
Kõikides ELi poliitikavaldkondades tuleb täielikult tunnustada Euroopa projekti kultuurilist mõõdet kogu selle mitmekesisuses. See hõlmab kultuuripärandi mõistmist ja edendamist, kultuuri- ja loomemõõtme integreerimist haridusse ning kaasaegse loomingu kui ühtekuuluvuse ja arengu tõukejõu toetamist. |
1.14 |
Jätkusuutlikkus on tulevikku vaatav protsess, millele peab andma tõuke tugev poliitiline sihiteadlikkust ja otsusekindlus kujundada jätkusuutlik Euroopa Liit, suunates meie majanduse paindliku ja koostöövõimelise, ressursitõhusa, vähese CO2-heitega ja sotsiaalselt kaasava tuleviku (7) poole, kusjuures valitsuste, ettevõtjate, töötajate, kodanike ja tarbijate käitumist, tegevust ja otsuseid ajendab nende majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju vastutustundlik mõistmine.
|
2. Kodanike Euroopa
2.1 |
Euroopa kodanike silmis on Euroopa üha vähem lahendus ja üha enam probleem. Natsionalism ja protektsionism on tegelikud ohud. Seistes silmitsi identiteedi ja väärtuste kadumisega ning olles jätnud tähelepanuta Euroopa projekti kultuurilise mõõtme, ei suuda Euroopa leida lahendusi, mis vastavad kohalike ja ülemaailmsete probleemide tasemele. |
2.2 |
Kodanike ja eriti noorte õigustatud murede tunnistamine ja nende demokraatliku osaluse suurendamine on väga olulised. Olemasolevate ELi osalusmehhanismide ja konsultatsiooniprotsesside täiustamine ja reformimine on ülimalt tähtis. Noortega seonduv on lisatud muu hulgas Euroopa sotsiaalõiguste sambasse, ÜRO kestliku arengu tegevuskavva aastani 2030 „Muudame oma maailma“ ja selle kestliku arengu eesmärkidesse.
|
3. Sotsiaalne Euroopa
3.1 |
Euroopa sotsiaalmudel peaks pakkuma kõigile kodanikele kindlat ja õiglast kaitset, leevendades samas vaesust ja pakkudes kõigile arenguvõimalusi. Inimväärsed sissetulekud peaksid vähendama lõhet jõukate ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste vahel ning tagama kvaliteetse elu. Igaüks peaks saama kasu inimväärsetest tööstandarditest, võrdsusest, suuremast heaolust ja väiksematest tervisealastest erinevustest nii riikide kui ka põlvkondade vahel. Sotsiaalne kaasatus ja kaitse, kvaliteetsed töökohad, sooline võrdõiguslikkus, kvaliteetne, taskukohane ja kättesaadav rahvatervis ja tervishoid, juurdepääs taskukohasele ja kvaliteetsele eluasemele, keskkonnaalane õiglus, kvaliteetne riiklik haridus ja võrdne juurdepääs kultuurile – need peavad olema peamised põhimõtted, millest juhindutakse riiklikes ja Euroopa poliitilistes tegevuskavades.
|
4. Jätkusuutlik keskkond
4.1 |
Iga-aastase ülemaailmse riskitundlikkuse uuringu (Global Risks Perception Survey) tulemustes annavad jätkuvalt tooni keskkonnariskid. Käesoleval aastal olid kolm neist esimese viie riski hulgas tõenäosuse arvestuses ja neli mõju arvestuses. Suurim probleem on äärmuslikud ilmaolud, kuid küsitlusele vastanud tunnevad üha enam muret keskkonnapoliitika ebaõnnestumise pärast: kuigi pärast Pariisi nihkus see järjekorras tahapoole, hüppas „kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ebaõnnestumine“ sel aastal mõju arvestuses tagasi teisele kohale (17). |
4.2 |
Surnud planeedil ei ole aga ei elu, tööhõivet ega ettevõtlust. Elurikkuse kadumine ja kliimamuutused tähendavad seega, et ELi jaoks on vältimatu eeltingimus luua kvaliteetseid töökohti (18) ja pakkuda lahendust, mis on kasulik tööandjatele, töötajatele ja teistele kodanikuühiskonna esindajatele. Kohandamisega viivitamine või tegutsemata jätmine võib kliimamuutuste kogukulu märkimisväärselt suurendada (19) ja sellel on hukatuslik mõju elurikkusele, sealhulgas inimkonnale. |
4.3 |
Euroopa rahastamis- ja kliimapakti kavand on olnud arutlusel mitu aastat ja selle üle arutatakse ikka veel. See pakt võimaldaks ELil säilitada oma juhtpositsiooni kestlikus arengus ja kliimamuutustevastases võitluses (20).
|
5. Euroopa ettevõtja kui tugevam jätkusuutlik ülemaailmne liider
5.1 |
Äri on ühiskonna ja keskkonna arengu soodustaja ning jätkusuutlik konkurentsivõime on eeltingimus, et ettevõtjad saaksid ühiskonnas oma rolli täita. Ettevõtjad tegutsevad üha enam jätkusuutlikult, lähtudes oma konkreetsetest asjaoludest ja ressurssidest ning koostöös oma sidusrühmadega, et jälgida, hinnata ja anda aru oma äritegevuse sotsiaalsest, keskkonna-, tarbijakaitse ja inimõigustealasest mõjust. Seepärast peab Euroopa järgima oma poliitikas põhimõtteid, mis on kooskõlas tema eesmärgiga saada kestliku arengu ülemaailmseks liidriks. Euroopa ettevõtjate seas on juba teerajajaid, kuid nad peavad olema ambitsioonikamad ja levitama seda jätkusuutlikku mõtteviisi väärtusahelates, julgustades eriti VKEsid. |
5.2 |
Tootjate, turustajate ja tarbijate vahelisi suhteid muudavad paljud uued mudelid. Nendest uutest mudelitest (nagu funktsionaalne majandus, koostöömajandus ja vastutustundlik rahandus) mõne eesmärk on lahendada inimeste ja planeedi teisi suuri probleeme, mis on kestliku arengu seisukohast väga olulised, nagu sotsiaalne õiglus, osalusjuhtimine ning ressursside ja loodusliku kapitali säilitamine.
|
6. Vaba ja õiglane kaubandus
6.1 |
ELi kaubanduspoliitika on määrav tegur, mis kehtib kogu ELis ja ühendab tõepoolest kõiki selle liikmesriike. Kaubanduspoliitika on aidanud ELil suurendada oma jõukust kaubavahetuse kaudu paljude partneritega. Praegu on EL juhtiv jõud maailma kaubanduses, kus on rohkem kui 30 miljonit töökohta, mis on seotud rahvusvahelise kaubandusega, (25) tal on oluline roll teenustekaubanduses ja kaubavahetuse märkimisväärne ülejääk, näiteks kaubavahetuses Ameerika Ühendriikidega (rohkem kui 107,9 miljardit eurot 2018. aasta esimesel 11 kuul). Samal ajal kehastab ja edendab EL kaubanduse kaudu sotsiaalset kaasamist ja keskkonnakaitset, mis on väga olulised, et kujundada jätkusuutlikku globaliseerumist – teisisõnu globaliseerumise vormi, mis toob kasu mitte ainult suurettevõtetele ja investoritele, vaid ka tavainimestele, töötajatele, põllumajandustootjatele, tarbijatele ja VKEdele. |
6.2 |
EL püüab mitmepoolselt, kahepoolselt ja ühepoolselt edendada kaubanduspoliitika visiooni, mis ühendab turulepääsu traditsioonilise merkantistliku käsitlusviisi (tariifne ja mittetariifne) kestliku arengu eesmärkidega kooskõlas kliimamuutusevastase võitlusega. |
6.3 |
ELi kaubanduspoliitika on tugevdanud kodanikuühiskonna rolli nii läbirääkimiste kui ka rakendusetapis tänu kohalike nõuanderühmade panusele. Komitee toetab kõigi nende organisatsioonide kutseliseks muutmist, kes annavad kodanikele võimaluse öelda kaubanduslepingute sisu kindlaksmääramisel rohkem sõna sekka ning rohkem kontrollida, kuidas partnerid täidavad „kvalitatiivseid“ kohustusi ja standardeid (26).
|
7. Avalikud hüved ja teenused
7.1 |
Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtte kohaselt: „Igaühel on õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas vesi, kanalisatsioon, energia, transport, finantsteenused ja digitaalne kommunikatsioon“ (28). Need teenused ei saa toimida ainult ühiste konkurentsi- ja turueeskirjade kohaselt: erieeskirjad on hädavajalikud, et tagada kõigile kodanikele taskukohane juurdepääs nendele teenustele, mida peetakse olulisteks ja mida tunnustatakse liidu ühiste väärtustena (29).
|
8. Õiglane maksustamine
8.1 |
ELi maksupoliitikal on kaks komponenti: otsene maksustamine, mis jääb liikmesriikide ainupädevusse, ja kaudne maksustamine, mis puudutab kaupade vaba liikumist ja teenuste osutamise vabadust ühtsel turul. Mis puudutab otsest maksustamist, on EL siiski kehtestanud mõned ühtlustatud standardid äriühingute ja üksikisikute maksustamise kohta, samas kui liikmesriigid on võtnud ühiseid meetmeid maksustamise vältimise ja topeltmaksustamise ärahoidmiseks. Sellest hoolimata peab EL jätkama sellise õiglase maksusüsteemi edendamist, millega nõutakse füüsiliste ja juriidiliste isikute tulude ja kasumi proportsionaalset maksustamist. Kaudse maksustamise valdkonnas koordineerib ja ühtlustab EL käibemaksu ja aktsiisimakse käsitlevaid õigusakte. See tagab, et siseturul ei moonutata konkurentsi kaudse maksustamise erinevate määradega ja süsteemidega, millega antakse ühe riigi ettevõtjatele ebaõiglane eelis teiste ees. |
8.2 |
Läbipaistvuse puudumine, diskrimineerimine, konkurentsi moonutamine ja kahjulikud maksutavad suurendavad majanduslikku ebavõrdsust ning vähendavad investeeringuid ja töökohti, mille tagajärg on sotsiaalne rahulolematus, usaldamatus ja demokraatia puudujääk. Seetõttu tuleks rakendada õiglast ELi maksupoliitikat, järgides jätkusuutlikkuse üldstrateegiat, mitte minnes sellega vastuollu, et edendada majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, sotsiaalset ühtekuuluvust ja investeeringuid kestlikku arengusse.
|
9. Juhtimine
9.1 |
Poliitikameetmete määratlemisel ja rakendamisel on kestlikule arengule ülemineku edendamiseks on vaja juhtimise uut lähenemisviisi ning uusi eeskirju ja vahendeid. Kestlik areng eeldab terviklikku ja valdkondadevahelist lähenemisviisi, et tagada majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide koos lahendamine.
|
10. Terviklik lähenemisviis rändepoliitikale
10.1 |
Arutelus jätkusuutliku Euroopa tuleviku üle ei saa eirata Euroopa rändekäsitlust. Demograafiline areng näitab, et Euroopa vajab rändajaid, nende andeid, oskusi ja ettevõtluspotentsiaali. Selleks et tagada faktidel põhinev ratsionaalne arutelu, on hädavajalik muuta rändenarratiivi ja -poliitikat, tuginedes tihedamale koostööle kolmandate riikidega. Pagulasi ja rändajaid ei tohiks käsitleda ohuna, vaid võimalusena edendada Euroopa majandus- ja sotsiaalmudelit (37). Selleks on vaja terviklikku lähenemisviisi ja rändestrateegiat.
|
11. ELi eelarve
11.1 |
Komitee tunnustab suurt Euroopa lisaväärtust, mida pakuvad programmid, mis on komisjoni ettepanekutes mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027 peamiste kulude suurendamiste keskmes (teadustegevus + arendustegevus + innovatsioon, „Erasmus+“). Siiski peab komitee küsitavaks asjaolu, et neid suurendamisi tehakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), ühtekuuluvuspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) suurte kärbete arvelt, püüdes vähendada ELi eelarvet praeguselt 1,16 %-lt ELi 27 liikmesriigi kogurahvatulust üksnes 1,11 %ni mitmeaastases finantsraamistikus pärast 2020. aastat. |
11.2 |
Komitee peab küsitavaks kulukohustuste kavandatud kärpeid ühises põllumajanduspoliitikas. Nende kärbete tõttu on võimatu rakendada kestliku maaelu arengu mudelit, mis on ÜPP uue reformi üldine eesmärk, ja muid eesmärke, mis on seatud toidu ja põllumajanduse tulevikku käsitlevas komisjoni hiljutises teatises. |
11.3 |
Kahjuks näib komisjoni ettepanek olevat liigselt suunatud praeguse olukorra säilitamisele ja komitee peab kahetsusväärseks, et ELi uute probleemide ulatus ja olemus ning eesmärgid ja nende saavutamiseks olemasolevad vahendid ei lähe omavahel kokku. |
11.4 |
Inimeste umbusaldus riiklike ja Euroopa demokraatlike institutsioonide vastu hoogustab selliste poliitiliste voolude esilekerkimist, mis seavad kahtluse alla demokraatlikud väärtused ja põhimõtted ning ELi enda. Mõned neist poliitilistest liikumistest on nüüd osa mõne ELi liikmesriigi valitsusest.
|
12. Teabevahetus
12.1 |
Isegi ELi tasandi kõige lennukamad poliitilised kontseptsioonid ja programmid ei aita kaasa olemasoleva lõhe ületamisele liidu ja selle kodanike vahel, kui neist ei teavitata piisavalt. |
12.2 |
Selline ebakõla ELi tasandi algatuste, tegevuste ja otsuste ning nende kodanikepoolse mõistmise vahel toob kaasa teavitamata või halvasti teavitatud kodanike nõiaringi, mille tagajärjel suureneb populism enamikus liikmesriikides. Samal ajal täheldab komitee Euroopa-vastase meelsuse tekkimist mõnes elanikkonnarühmas, mis õõnestab jätkuvat tööd Euroopa projekti ülesehitamisel. |
12.3 |
Seetõttu on hädavajalik kõikide ELi institutsioonide, sealhulgas kõikide kodanikuühiskonna osalejate kõikehõlmav ühine teabevahetusstrateegia, et võidelda sellise teabe puudumise ning teadlikult eksitava teabe vastu. |
12.4 |
Tõhus teabevahetuspoliitika peab toimima tõelise dialoogina teabe edastajate ja teabe saajate vahel, et vältida ülalt alla suunatud lähenemisviisi. |
12.5 |
Oluline, usaldusväärne ja vahetu teave Euroopa teemade kohta aitab luua teadlikkust ja tekitada huvi Euroopa asjade vastu. |
12.6 |
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kui sild ELi ja selle kodanike vahel ning oma 350 liikme kaudu peaks olema selliste kooskõlastatud meetmete edendaja. Komitee liikmete mitmekesisus on suur eelis selles mõttes, et ühendust võetakse võimalikult suure hulga kodanikega kogu Euroopas. Eelkõige tuleb tähelepanu pöörata noortele.
|
Brüssel, 20. märts 2019
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
president
Luca JAHIER
(1) Euroopa Liidu lepingu artikkel 2.
(2) Jätkusuutliku majanduskasvu sellise määratluse autor on Kate Raworth Oxfordi ülikooli keskkonnamuutuse instituudist ja see tuleb tema nn sõõrikumajanduse (doughnut economics) kontseptsioonist, mis on läbimurdeline alternatiiv kasvumajandusele, ning 21. sajandi uuest jätkusuutlikust majandusmudelist, mis võib aidata teha lõpu ebavõrdsusele – https://www.kateraworth.com/doughnut/.
(3) Määratlus põhineb Sten Thore’i ja Ruzanna Tarverdyani jätkusuutlikku konkurentsivõimet käsitleval tööl: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub.
(4) Komitee 18. oktoobri 2017. aasta arvamus teemal „Üleminek kestlikumale Euroopa tulevikule“ (ELT C 81, 2.3.2018, lk 44).
(5) Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2018. aasta resolutsioon neofašistliku vägivalla sagenemise kohta Euroopas.
(6) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2017. aasta arvamus teemal „Kaubanduse ja investeeringute keskne roll kestliku arengu eesmärkide taotlemisel ja saavutamisel“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 27).
(7) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamus teemal „Säästev areng: ELi sise- ja välispoliitika kaardistamine“ (ELT C 487, 28.12.2016, lk 41).
(8) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. novembri 2012. aasta arvamus teemal „Põhimõtted, menetlused ja meetmed Lissaboni lepingu artikli 11 lõigete 1 ja 2 rakendamiseks“ (ELT C 11, 15.1.2013, lk 8).
(9) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. juuli 2016. aasta arvamus teemal „Euroopa kodanikualgatus (läbivaatamine)“ ( ELT C 389, 21.10.2016, lk 35 ).
(10) Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa Liidu noorte töökava (2016–2018) kohta.
5. aprilli 2017. aasta Eurochild Child Participation Strategy (Eurochildi laste osalemise strateegia).
ÜRO noorteprogramm – Youth Participation in Development – Summary Guidelines for Development Partners (Noorte osalemine arengus – kokkuvõtlikud suunised arengupartneritele).
(11) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. oktoobri 2018. aasta arvamus teemal „Noorte kaasamine ja ühendamine ning nende mõjuvõimu suurendamine – ELi uus noortestrateegia“ (ELT C 62, 15.2.2019, lk 142).
(12) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. septembri 2015. aasta arvamus teemal „Euroopa kodanikualgatus (läbivaatamine)“ (ELT C 13, 15.1.2016, lk 183).
(13) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. juuli 2017. aasta resolutsioon „Euroopa Komisjoni valge raamat Euroopa tuleviku kohta ja muud aspektid“ (ELT C 345, 13.10.2017, lk 11).
(14) ILO töö tuleviku ülemaailmne komisjon – „Work for a brighter future“ (Töö ilusama tuleviku nimel), 22. jaanuar 2019.
(15) Euroopa majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. veebruari 2019. aasta arvamus komisjoni teatise teemal „2019. aasta majanduskasvu analüüs: üleilmse ebakindluse tingimustes on vaja tugevamat Euroopat“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 24).
(16) Euroopa Komisjoni 30. jaanuari 2019. aasta aruteludokument„Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“.
(17) Ülemaailmne riskiaruanne 2019 maailma majandusfoorumile – kommenteeritud kokkuvõte.
(18) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. jaanuari 2017. aasta arvamus Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (ELT C 125, 21.4.2017, lk 10).
(19) OECD aruanne „The Economic Consequences of Climate Change“ (Kliimamuutuste majanduslikud tagajärjed), 2. september 2016.
(20) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamus teemal „Euroopa rahastamis- ja kliimapakt“ ( ELT C 62, 15.2.2019, lk 8 ).
(21) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2. juuli 2015. aasta arvamus teemal „Pariisi protokoll – tegevuskava kliimamuutustevastaseks võitluseks pärast aastat 2020“ (ELT C 383, 17.11.2015, lk 74).
(22) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 6. detsembri 2017. aasta arvamus „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18).
(23) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2016. aasta arvamus ringmajanduse paketi teemal (ELT C 264, 20.7.2016, lk 98).
(24) Manifesto for a Sustainable Europe for its Citizens (Manifest jätkusuutliku Euroopa kohta selle kodanike jaoks), 28. september 2018.
(25) Komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatis „Kaubandus kõigile“.
(26) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. jaanuari 2019. aasta arvamus teemal „ELi sisenõuanderühmade roll vabakaubanduslepingute rakendamise järelevalves“ (ELT C 159, 10.5.2019, lk 28).
(27) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. jaanuari 2019. aasta arvamus teemal „WTO reformimine maailma kaubanduses toimuvate muutustega kohanemiseks“ (ELT C 159, 10.5.2019, lk 15).
(28) Need teenused, mida komisjon nimetab „esmatähtsateks teenusteks“ ja mida käsitlev 20. põhimõte ei hõlma ammendavat loetelu, kuuluvad nn üldhuviteenuste hulka, mille suhtes kohaldatakse avalike teenuste osutamise kohustusi. ELi õiguses, mis käsitleb ainult avalikke teenuseid (transport) ja üldhuviteenuseid (majanduslikud, mittemajanduslikud), ei ole mõistet „esmatähtsad teenused“.
(29) Komitee koostab praegu oma Sibiu tippkohtumisel osalemise ja selle järel antava panuse raamistikus omaalgatuslikku arvamust teemal „Sotsiaalsamba paremaks rakendamiseks esmatähtsate teenuste edendamine“.
(30) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta“ (ELT C 62, 15.2.2019,lk 165).
(31) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. septembri 2017. aasta arvamus teemal „Ausat konkurentsi ja majanduskasvu soodustav maksusüsteem“ (ELT C 434, 15.12.2017, lk 18).
(32) Vt joonealune märkus 31.
(33) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. septembri 2017. aasta arvamus „Ettevõtte tulumaksu ühtne (konsolideeritud) maksustamisbaas“ (ELT C 434, 15.12.2017, lk 58).
(34) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. juuli 2018. aasta arvamus „Hargmaiste ettevõtjate digitaalmajandusest saadud kasumi maksustamine“ (ELT C 367, 10.10.2018, lk 73).
(35) Vt joonealune märkus 22.
(36) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembri 2017. aasta arvamus teemal „Kogukonna juhitud kohaliku arengu lähenemisviisi eelised integreeritud kohaliku ja maaelu arengu jaoks“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 36).
(37) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2018. aasta arvamus teemal „Sisserände ja integratsiooni puudumise kulud“ (ELT C 110, 22.3.2019, lk 1).
(38) „Kõrgetasemelise omavahendite töörühma lõpparuanne ja soovitused“, detsember 2016.
(39) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2018. aasta arvamus teemal „Mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) läbivaatamine“ (ELT C 440, 6.12.2018, lk 106).
LISA
Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 59 lõige 4).
a) Punkt 1.5
Muuta järgmiselt:
Jätkusuutlik majanduskasv tähendab, et kasv ei tohiks põhineda ainult kvantiteedil, vaid ka – ja tegelikult isegi rohkem – kvaliteedil, mis tähendab järgmist: i) keskkonda ega tööjõudu ei ekspluateerita, ii) õiglasi elamistingimusi, iii) majanduskasvu ei mõõdeta mitte ainult iga-aastase rahavooga, vaid ka rikkuse varude ja nende jagunemisega, iv) kõigi vajaduste rahuldamist planeedi võimaluste piires, v) selliste majandussüsteemide arendamist, mis võimaldavad meil hästi toime tulla, olenemata sellest, kas majandus kasvab või ei kasva, ning vi) sissetuleku suletud voogu, mis ringleb leibkondade, ettevõtjate, pankade, valitsuse ja kaubanduse vahel, toimides sotsiaalselt ja ökoloogiliselt. Energia, materjalid, loodusmaailm, inimühiskond, võim ja rikkus, mis on meil ühine: praegusest mudelist on kõik see puudu. Välja ei tehta hooldajate – peamiselt naiste – tasustamata tööst, kuigi ükski ühiskond ei saaks ilma nendeta toimida. Jätkusuutlik majanduskasv tähendab kavu, mis hõlmab peale majanduslike aspektide ka sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid aspekte. Viimastel aastatel on esitletud erisuguseid majandusmudeleid, nt nn sõõrikumajandus, mille eesmärk on täita kõigi põhivajadused (tuginedes 12 sotsiaalsele põhialusele) planeedi võimaluste piires (planeedi 9 taluvuspiiri kohaselt). Sellest lähtuvalt on esitatud ettepanekuid mõõta kasvu muude näitajatega kui SKP.
Motivatsioon
Eesmärk on täpsustada asjaolu, et väljajäetud tekst ei ole jätkusuutliku majanduskasvu ühiselt kokkulepitud määratlus, vaid viitab joonealuses märkuses nimetatud Kate Raworthi majandusmudelile. Tegelikult ei kirjelda tekst ka nn sõõrikumajanduse põhiideed, vaid segab kokku selle eeltingimuste, omaduste, mõju ja mõõtmisega seotud aspektid.
Hääletuse tulemus:
Poolt |
: |
75 |
Vastu |
: |
132 |
Erapooletuid |
: |
11 |
b) Punkt 1.6
Muuta järgmiselt:
Samas on viitab jätkusuutliku konkurentsivõime idee mudelile, mis tasakaalustab majanduslikku jõukust, keskkonnaküsimusi ja sotsiaalset kaasatust. Selles kontekstis tuleb Seda kajastab näiteks jätkusuutlikkusega kohandatud Maailma Majandusfoorumi ülemaailmne konkurentsivõime indeksis võtta arvesse kahte uut mõõdet: keskkonna- ja sotsiaalset mõõdet.
Motivatsioon
Jätkusuutlikkusega kohandatud ülemaailmses konkurentsivõime indeksis võetakse konkreetselt arvesse keskkonna- ja sotsiaalset mõõdet.
Hääletuse tulemus:
Poolt |
: |
64 |
Vastu |
: |
147 |
Erapooletuid |
: |
13 |
c) Esimene kast (pärast punkti 1.14), teine taane
Muuta järgmiselt:
Konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus ei ole vastandatud, kui sotsiaalsed ja keskkonnaaspektid on turgudel toodete ja teenuste väärtuse määratlemise konkurentsivõime määratluse lahutamatu osa. Konkurentsivõimet ei tohi määratleda ainult kvantiteedi ja hinnakujunduse alusel, vaid eelistatavalt ka Euroopa väärtuste, kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse põhjal.
Motivatsioon
Konkurentsivõimet turgudel ei ole määratlusega määratletud.
Hääletuse tulemus:
Poolt |
: |
66 |
Vastu |
: |
148 |
Erapooletuid |
: |
9 |
d) Esimene kast (pärast punkti 1.14), viies taane
Muuta järgmiselt:
Euroopa ettevõtjad, töötajad, tarbijad ja kogu kodanikuühiskond peavad täitma oma rolli ja kohustusi ning tegutsema jätkusuutlikkuse osas ülejäänud maailma silmis juhtidena, kui meie Euroopa süsteemi konkurentsivõime ja majanduslik jätkusuutlikkus on meie ühe ja ainsa planeedi piiride suhtes uuesti määratletud.
Motivatsioon
Kõik kodanikuühiskonna osalejad peavad täitma oma rolli ja kohustusi. See kehtib sõltumata määratlustest.
Hääletuse tulemus:
Poolt |
: |
56 |
Vastu |
: |
138 |
Erapooletuid |
: |
9 |