26.11.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 425/2 |
Komisjoni teatis, millega kiidetakse heaks komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris
(2018/C 425/02)
Komisjon kiitis 23. novembril 2018 heaks komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris.
Komisjoni määruse eelnõu on lisatud käesolevale teatisele.
Määruse eelnõus tehakse ettepanek muuta määrust (EL) nr 1408/2013, et kehtestada iga abisaaja ja liikmesriigi kohta ülemmäärad, milleni abi andmine põllumajandussektoris ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna puudub oht, et see moonutaks konkurentsi.
Pärast põhjalikku analüüsi jõudis komisjon järeldusele, et konkurentsi moonutamise ohtu ei teki, kui ühe abisaaja kohta mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul antava abi ülemmäära tõstetakse praegu ette nähtud 15 000 eurolt 25 000 eurole ning samal ajavahemikul kohaldatavat riiklikku ülemmäära praeguselt 1 %-lt 1,5 %-le liikmesriigi põllumajandustoodangust, tingimusel et rohkem kui 50 % liikmesriigi ülemmäärast ei nähta ette ühele põllumajandussektorile („sektori kulutuste ülemmäär“) ning et liikmesriik peab vähese tähtsusega abi registrit, kus on olemas vajalik teave kõnealuste ülemmäärade järgimise kontrollimiseks mis tahes ajahetkel.
Samas nähakse eelnõus ette võimalus mitte kehtestada sektori kulutuste ülempiiri ega pidada vähese tähtsusega abi registrit. Selle tagamiseks, et niisugusel juhul ei tekiks konkurentsi moonutamise ohtu, on abi ülemmäärana ette nähtud 20 000 eurot abisaaja kohta mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ning samaks perioodiks 1,25 % liikmesriigi põllumajandustoodangust.
LISA
KOMISJONI MÄÄRUSE (EL) …/… EELNÕU,
…,
millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (1),
olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu (2),
olles konsulteerinud riigiabi nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 107 lõike 1 kriteeriumidele vastav riigi poolt antav abi on riigiabi, millest tuleb aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt komisjoni teavitada. Aluslepingu artikli 109 kohaselt võib nõukogu siiski määrata abi liigid, mille puhul teavitamist ei nõuta. Vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 4 võib komisjon võtta vastu määrusi, mis on seotud kõnealuste riigiabi liikidega. Vastavalt määrusele (EL) 2015/1588 ja kooskõlas aluslepingu artikliga 109 otsustas nõukogu, et vähese tähtsusega abi võiks olla üks sellise abi liikidest. Seega ei käsitata vähese tähtsusega abi, mida antakse ühele ettevõtjale teataval ajavahemikul ja mis ei ületa teatavat kindlat summat, kõigile aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele vastava abina ja sellise abi suhtes ei kohaldata seetõttu teavitamiskohustust. Liikmesriikidele tuleks siiski meelde tuletada, et isegi kui vähese tähtsusega abi ei käsitata riigiabina, ei tohiks sellise abi andmisega kaasneda ELi õiguse rikkumist. |
(2) |
Komisjon on vastu võtnud mitu määrust, millega kehtestatakse vähese tähtsusega abi andmise eeskirjad põllumajandussektoris, viimane neist oli komisjoni määrus (EL) nr 1408/2013 (3). |
(3) |
Määruse (EL) nr 1408/2013 kohaldamisel saadud kogemuste põhjal ja võttes arvesse vähese tähtsusega abi eri kasutusviise liikmesriikides, on asjakohane teatavaid kõnealuses määruses sätestatud tingimusi kohandada. Abi maksimaalset summat, mis ühele ettevõtjale iga kolme aasta kohta antakse, tuleks suurendada 20 000 euroni ja riiklikku ülempiiri 1,25 %ni aastasest toodangust. |
(4) |
Võttes arvesse kasvavat vajadust mõnes liikmesriigis vähese tähtsusega abi kasutada, on asjakohane võimaldada abi maksimumsummat ühe ettevõtja kohta suurendada veelgi kuni 25 000 euroni ja riiklikku ülempiiri 1,5 %ni aastasest toodangust, mille suhtes võib kehtestada täiendavaid tingimusi, mis on vajalikud siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks. Määruse (EL) nr 1408/2013 kohaldamise esimeste aastate jooksul saadud kogemused on näidanud, et vähese tähtsusega abi koondamine teatavasse tootesektorisse võib põhjustada konkurentsi moonutamist. Seetõttu peaks suurema individuaalse ülemmäära ja riikliku ülempiiri kasutamise eeltingimus olema sektori ülempiiri kohaldamine, mille tõttu liikmesriigid ei saaks kolme eelarveaasta jooksul anda vähese tähtsusega abi kumulatiivse kogusummana rohkem kui 50 % selliste meetmete jaoks, millest saab kasu vaid üks tootmisvaldkond. Sektori ülempiir peaks aitama tagada, et ühtki määruse (EL) nr 1408/2013 reguleerimisalasse kuuluvat meedet ei saa lugeda liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutavaks ega konkurentsi moonutavaks või moonutada ähvardavaks. |
(5) |
Praegu on liikmesriikidel võimalus kasutada soovi korral riiklikku keskregistrit, et teha kindlaks, et vähese tähtsusega abi ülemmäära ega riiklikku ülempiiri ei ole ületatud. Samas muutuks keskregistri kasutamine vajalikuks nendes liikmesriikides, kes otsustavad kasutada kõrgemat individuaalset ülemmäära ja riiklikku ülempiiri, kuna sellise variandi eelduseks oleva sektorisisese ülempiiri puhul tuleb teha antud abi veelgi tõhusamat järelevalvet. Seetõttu peaks selliste liikmesriikide jaoks olema kohustuslik asutada keskregister ja seda pidada ning registreerida kõik antud vähese tähtsusega abid, et oleks võimalik kindlaks teha, et individuaalset ülemmäära ega riiklikku või sektori ülempiiri ei ületata. |
(6) |
Laenude ja tagatiste brutotoetusekvivalendi arvutamise kriteeriumeid tuleks kohandada vastavalt vähese tähtsusega abi suurendatud ülemmääradele. |
(7) |
Vaja oleks anda liikmesriikidele, kes otsustavad kasutada kõrgemat vähese tähtsusega abi ülemmäära ning riiklikku ülempiiri, piisavalt üleminekuaega, et asutada oma keskregistrid vähese tähtsusega abi kontrollimiseks. |
(8) |
Määrus (EL) nr 1408/2013 kaotab kehtivuse 31. detsembril 2020. Käesoleva määruse jõustumise ja määruse (EL) nr 1408/2013 kohaldamisaja lõpu vahel on väga lühike ajavahemik. Menetlusökonoomia põhimõtte ja õiguskindluse huvides tuleks määruse (EL) nr 1408/2013 kohaldamisaega pikendada kuni 31. detsembrini 2027. |
(9) |
Määrust (EL) nr 1408/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) nr 1408/2013 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artiklisse 2 lisatakse järgmised lõiked. „3. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „tootesektor“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (*1) artikli 1 lõikes 2 loetletud sektoreid. 4. Käesoleva määruse kohaldamisel on „sektori ülempiir“ abi suurim kumulatiivne summa keskkonnakaitseks antavate abimeetmete puhul, mis toovad kasu ainult ühele tootesektorile, mis vastab 50 %-le liikmesriigi kohta antava vähese tähtsusega abi maksimumsummale, mis on sätestatud II lisas.“ (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671)." |
2) |
Artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 Vähese tähtsusega abi 1. Kui abimeetmed vastavad käesoleva määruse tingimustele, ei loeta neid aluslepingu artikli 107 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu vabastatakse nad aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest. 2. Liikmesriigi poolt ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 20 000 eurot. 3. Liikmesriigi poolt põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevale ettevõtjatele kolme eelarveaasta jooksul antava vähese tähtsusega abi kumulatiivne summa ei tohi ületada I lisas sätestatud riiklikku ülempiiri. 3a. Erandina lõigetest 2 ja 3 võib liikmesriik otsustada, et ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta jooksul ületada 25 000 eurot ning et kolme eelarveaasta jooksul antava vähese tähtsusega abi kumulatiivne kogusumma ei tohi ületada II lisas sätestatud riiklikku ülempiiri järgmistel tingimustel:
4. Vähese tähtsusega abi andmise ajana käsitatakse aega, mil ettevõtjale on antud kohaldatavate riigi õigusaktide alusel seaduslik õigus seda abi saada, sõltumata kuupäevast, mil vähese tähtsusega abi ettevõtjale välja makstakse. 5. Lõigetes 2, 3 ja 3a sätestatud ülemmäära ning riiklikku ja sektori ülempiiri kohaldatakse sõltumata vähese tähtsusega abi liigist ja eesmärgist ning sellest, kas liikmesriigi antud abi on täielikult või osaliselt rahastatud liidu vahenditest. Kolme eelarveaasta pikkune ajavahemik määratakse kindlaks eelarveaastate järgi, mida ettevõtja asjaomases liikmesriigis kasutab. 6. Lõigetes 2, 3 ja 3a sätestatud ülemmäära ning riikliku ja sektori ülempiiri kohaldamisel on abi andmise väljund rahaline toetus. Kõik kasutatud arvud väljendavad brutomäärasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid. Kui abi antakse muus vormis kui rahaline toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent. Mitmes osas makstava abi väärtus diskonteeritakse selle andmise hetke väärtuseni. Diskonteerimisel kasutatakse intressimäärana abi andmise ajal kohaldatavat diskontomäära. 7. Kui lõigetes 2, 3 ja 3a sätestatud ülemmäära ning riiklikku ja sektori ülempiiri uue vähese tähtsusega abi andmisel ületatakse, ei kohaldata selle uue abi ühegi osa suhtes käesolevast määrusest tulenevaid eeliseid. 8. Ühinemiste ja omandamiste korral võetakse arvesse kõigile ühinevatele ettevõtjatele varem antud vähese tähtsusega abi, et otsustada, kas uuele või ülevõtvale ettevõtjale antav mis tahes vähese tähtsusega abi ületab vastavaid vähese tähtsusega abi ülemmäärasid või riiklikku või sektori ülempiiri. Enne ühinemist või omandamist seaduslikult antud vähese tähtsusega abi on jätkuvalt seaduslik. 9. Kui üks ettevõtja jaguneb kaheks või enamaks eraldiseisvaks ettevõtjaks, omistatakse enne jagunemist määratud vähese tähtsusega abi sellest kasu saanud ettevõtjale, st põhimõtteliselt ettevõtjale, kes võtab üle tegevused, mille jaoks vähese tähtsusega abi kasutati. Kui selline omistamine ei ole võimalik, jagatakse vähese tähtsusega abi proportsionaalselt uute ettevõtjate omakapitali arvestusliku väärtuse alusel jagunemise tegelikul kuupäeval.“ |
3) |
Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.
|
4) |
Artiklit 6 muudetakse järgmiselt.
|
5) |
Artiklit 7 muudetakse järgmiselt.
|
6) |
Artikli 8 teine lõik asendatakse järgmisega: „Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2027.“ |
7) |
Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, …
Komisjoni nimel
President
Jean-Claude JUNCKER
I Lisa
Põllumajandusliku esmatootmisega tegelevatele ettevõtjatele liikmesriigiti antava vähese tähtsusega abi maksimaalsed kumulatiivsed summad, millele on osutatud artikli 3 lõikes 3
(eurodes) |
|
Liikmesriik |
Vähese tähtsusega abi maksimaalsed summad |
Belgia |
100 251 042 |
Bulgaaria |
48 940 583 |
Tšehhi Vabariik |
60 282 125 |
Taani |
129 767 292 |
Saksamaa |
687 676 542 |
Eesti |
10 630 167 |
Iirimaa |
92 612 083 |
Kreeka |
129 441 708 |
Hispaania |
565 246 333 |
Prantsusmaa |
906 389 083 |
Horvaatia |
25 705 125 |
Itaalia |
679 716 500 |
Küpros |
8 469 042 |
Läti |
16 122 833 |
Leedu |
32 505 583 |
Luksemburg |
5 328 250 |
Ungari |
97 979 375 |
Malta |
1 581 667 |
Madalmaad |
337 799 500 |
Austria |
85 697 833 |
Poola |
276 092 750 |
Portugal |
84 801 750 |
Rumeenia |
198 666 208 |
Sloveenia |
15 523 667 |
Slovakkia |
28 760 708 |
Soome |
50 912 375 |
Rootsi |
75 125 875 |
Ühendkuningriik |
385 044 042 |
II Lisa
Põllumajandusliku esmatootmisega tegelevatele ettevõtjatele liikmesriigiti antava vähese tähtsusega abi maksimaalsed kumulatiivsed summad, millele on osutatud artikli 3 lõikes 3a
(eurodes) |
|
Liikmesriik |
Vähese tähtsusega abi maksimaalsed summad |
Belgia |
120 301 250 |
Bulgaaria |
58 728 700 |
Tšehhi Vabariik |
120 301 250 |
Taani |
58 728 700 |
Saksamaa |
825 211 850 |
Eesti |
12 756 200 |
Iirimaa |
111 134 500 |
Kreeka |
155 330 050 |
Hispaania |
678 295 600 |
Prantsusmaa |
1 087 666 900 |
Horvaatia |
30 846 150 |
Itaalia |
815 659 800 |
Küpros |
10 162 850 |
Läti |
19 347 400 |
Leedu |
39 006 700 |
Luksemburg |
6 393 900 |
Ungari |
117 575 250 |
Malta |
1 898 000 |
Madalmaad |
405 359 400 |
Austria |
102 837 400 |
Poola |
331 311 300 |
Portugal |
101 762 100 |
Rumeenia |
238 399 450 |
Sloveenia |
18 628 400 |
Slovakkia |
34 512 850 |
Soome |
61 094 850 |
Rootsi |
90 151 050 |
Ühendkuningriik |
462 052 850 |
(1) ELT L 248, 24.9.2015, lk 1.
(2) ELT C […], […], lk […].
(3) Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9).