KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE KESKKONNAHOIDLIK TEGEVUSKAVA VKEde JAOKS Kuidas võimaldada VKEdel muuta keskkonnaalased väljakutsed ärivõimalusteks /* COM/2014/0440 final */
Sissejuhatus ja taust 2014. aasta
märtsi Euroopa Ülemkogu toonitas, et Euroopa vajab tugevat ja
konkurentsivõimelist tööstuslikku baasi, mis on üks majanduskasvu ja töökohtade
loomise mootoreid nii tootmise kui ka investeeringute osas. Ressursitõhusus[1]
on üks peamisi äriühingute konkurentsivõime mootoreid, kuna teadaolevalt
kulutavad Euroopa tööstusettevõtted keskmiselt 40% oma kuludest toormele, mis
koos energia ja veega moodustavad kokku 50% tootmise kogukuludest, võrreldes
töökuludega, mille osakaal on 20%.[2] Euroopa Ülemkogu
nõudis lisaks, et tehtaks püsivaid jõupingutusi energia lõpptarbijate kantavate
energiakulude piiramiseks eelkõige püsiva investeerimise kaudu energiatõhususse
ja nõudluse juhtimise abil kogu väärtusahela ulatuses ning teadus- ja arendustegevuse
etapis. Ressursitõhususe
parandamiseks on vaja ühendada väärtusahela lähenemisviis keerukate tehniliste
lahenduste rakendamisega äriühingu tasandil. Hinnanguliselt võiks ressursitõhususe paranemine
vähendada materjalisisendite vajadust aastaks 2030 hinnanguliselt 17–24%[3]. Lisaks
ei võeta ELis praegu 60% kogujäätmetest ringlusse ega korduskasutusse ning seda
ei kompostita,[4] mis osutab väärtuslike ressursside
tohutule kaole ning märkimisväärsetele ärivõimalustele väikeste ja keskmise
suurusega ettevõtjate (VKEde)[5] jaoks, kes saavad müüa keskkonnahoidlikke
tooteid, teenuseid ja kasutada keskkonnasõbralikke lahendusi. Ärivõimalusi võib samuti luua
ringärimudelite ja keskkonnasäästliku tehnoloogia suurema integreerimisega
toimivate ja loodavate VKEdega kõigis sektorites, k.a teenuste sektor. Strateegias
„Euroopa 2020” esitatakse ELi prioriteet, milleks on saavutada jätkusuutlik
majandus, ning kehtestatakse kaugeleulatuvad kliimameetmete ja energiatõhususe
eesmärgid.
Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business
Act” (SBA)[6] rõhutati, et EL ja
liikmesriigid peaksid võimaldama muuta VKEdel keskkonnaalased väljakutsed
võimalusteks. Keskkonnahoidlikus
tegevuskavas antakse selgeid suuniseid ja esitatakse raamistik, kuidas EL
kavatseb partnerluses liikmesriikide ja piirkondadega aidata VKEdel ära
kasutada ärivõimalusi, mida pakub üleminek keskkonnasäästlikule majandusele[7]. Nimetatud algatuses esitatakse konkreetselt mitu uut
või läbivaadatud VKEdele suunatud meedet, mida kavandatakse Euroopa tasandil. Keskkonnahoidliku
tegevuskava eesmärgid on järgmised: 1) parandada Euroopa VKEde
ressursitõhusust; 2) toetada keskkonnahoidlikku ettevõtlust; 3) kasutada ära
keskkonnasäästlikumate väärtusahelate võimalused ning 4) hõlbustada turulepääsu
keskkonnasäästlike VKEde jaoks.[8] See esitatakse koos teatisega
„Keskkonnahoidliku tööhõive algatus: keskkonnahoidliku
majandusega seotud töökohtade potentsiaalist tulenev kasu”, milles tehakse
ettepanek kogu ELis keskkonnahoidlike töökohtade loomise toetamise tegevuskava
kohta, teatisega „Ressursitõhususe võimalused hoonesektoris” ning samuti koos
ringmajanduse paketi ja jäätmete eesmärgi läbivaatamisega. Keskkonnahoidliku
tegevuskava eesmärk on aidata kaasa Euroopa reindustrialiseerimisele, mida
soovitatakse Euroopa tööstuse taassündi käsitlevas teatises (COM (2014) 14)
ning mida toetab Euroopa Ülemkogu, tõhustades VKEde konkurentsivõimet ning
toetades keskkonnahoidliku äri arengut kõigis Euroopa piirkondades, pidades
eelkõige silmas asjaolu, et praeguses etapis esineb ressursitõhususes sektorite
ja liikmesriikide vahel märkimisväärseid erinevusi. Tegevuskava rajaneb ökoinnovatsiooni
tegevuskaval[9], milles antakse
ökoinnovatsiooni poliitika ja strateegia „Euroopa 2020” raames eraldatava
rahastamise suuniseid. Mitu ökoinnovatsiooni tegevuskava meedet ja vahendit
on VKEde jaoks ülimalt olulised. Selle näiteks on Euroopa
innovatsioonitegevuse tulemustabel, Ökoinnovatsiooni Vaatluskeskus,
ökoinnovatsiooni Euroopa foorum, Euroopa innovatsioonipartnerlused ja programmi
„Horisont 2020” raames toimivad rahastamisvahendid. Keskkonnahoidliku
tegevuskava meetmed ja ökoinnovatsiooni tegevuskava meetmed on seega
vastastikku täiendavad ning loovad olulist koostoimet. Kogu
rakendusetapi vältel tagatakse ökoinnovatsiooni tegevuskava ja keskkonnahoidliku
tegevuskava vahel nõuetekohane koordineerimine. Keskkonnahoidlikus
tegevuskavas keskendutakse Euroopa tasandi meetmetele, mis on kavandatud
sobilikuks olemasolevate roheliste algatustega, mille eesmärk on toetada VKEsid
riiklikul ja piirkondlikul tasandil,[10] ja neid
algatusi tugevdama. Tegevuskava
koostati selles vallas tegutsevate liikmesriikide osalistega konsulteerides ja
tegevuskava rakendatakse nendega koostöös. Enamikus liikmesriikides ja paljudes piirkondades on
asjakohased organisatsioonid ja vahendid – seda mitte ainult regionaalpoliitika
rahastamise raames – mis toetavad kõnealuse tegevuskava keskmes olevaid VKEsid. Niisugused meetmed hõlmavad teabe andmist,
suutlikkuse suurendamist, koostöö ja võrgustike loomise edendamist,
otserahastamist, rahastamisele juurdepääsu hõlbustamist jne. Keskkonnahoidlikus tegevuskavas
esitatakse eesmärgid ja nimekiri meetmetest, mida rakendatakse Euroopa tasandil
mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames.[11]
Kõik meetmed on kas uued või eelnevate meetmete muudetud variandid, mille puhul
võetakse nüüd arvesse ressursitõhususe potentsiaali äri jaoks ning pääsu
keskkonnahoidlikele turgudele[12]. Meetmete puhul võetakse
samuti arvesse keskkonnahoidliku tegevuskavaga seoses 2013. aasta viimasel
veerandil peetud avaliku konsultatsiooni tulemusi.[13] Konkreetne teave[14] käesolevas teatises mainitud meetmete kohta koos viidetega neid
toetavatele programmidele, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfond, COSME,
„Horisont 2020”, Erasmus+, LIFE või partnerlusinstrument, avaldatakse
õigeaegselt Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi
veebisaidil: http://wcmcom-ec-europa-eu-wip.wcm3vue.cec.eu.int:8080/enterprise/policies/sme/public-
consultation-green-action-plan/index en.htm I. VKEde keskkonnasäästlikumaks muutmine suurema
konkurentsivõime ja säästvuse nimel VKEde
ressursitõhususe parandamine pakub tohutut potentsiaali tootmiskulude
vähendamiseks ja tootlikkuse tõstmiseks. Arvestuste kohaselt aitaks ressursside parem
kasutamine säästa Euroopa tööstusel iga aasta 630 miljardit eurot.[15] Liiga vähesed Euroopa VKEd on sellest potentsiaalist
teadlikud.
Pealegi ei toetata
VKEsid piisavalt nende jõupingutustes saavutada kulusäästu parema
ressursitõhususe abil. See
võib põhjustada Euroopas mitte ainult üha suurenevaid tootlikkuse erinevusi
nende äriühingute vahel, kes parandavad ressursitõhusust, ja nende vahel, kes
seda ei tee, vaid ka vähendada Euroopa ettevõtete üldist konkurentsivõimet ning
paljude VKEde võimalusi ülemaailmsetes väärtusahelates positsioneerumisel. Miks on see VKEde jaoks oluline? Euroopa VKEd
on enamasti teadlikud ressursitõhususe tähtsusest, kui arvestada, et 75% ELi
VKEdest on tõdenud materjalikulude suurenemist viimase viie aasta jooksul. Vähemalt 93% ELi VKEdest võtab
ressursitõhususe nimel vähemalt ühe meetme, mis on enamikel juhtudel odav
meede. Samal ajal on vaid 42% ressursitõhususe
parandamiseks meetmeid rakendavaid VKEsid täheldanud tootmiskulude vähenemist.[16] Sellest võib järeldada, et VKEdele tuleb
anda suuniseid ressursitõhususse investeerimise kulutõhususe kohta. Lisaks on liikmesriigiti tööstussektori
ressursitõhususe tase väga erinev. Teatavat liiki tootmise energiakasutus ja jäätmeteke
on eri Euroopa riikide tööstusettevõtetes vägagi erinevad.[17] Ressursitõhususe
parandamiseks vajalikud eriteadmised ei ole VKEdele harilikult kättesaadavad
ning seetõttu vajavad nad nõu, et märgata pikaajalist kasu, mis tuleneb nende
protsesside ja korralduse innoveerimisest ressursitõhususe parandamiseks. Lisaks avastavad ressursitõhususe
parandamiseks suurte esialgsete investeeringute jaoks rahastamist taotlevad
VKEd mõningatel juhtudel, et finantsvahendajad peavad seda riskantseks
valdkonnaks.
Seepärast on esiteks
oluline ergutada VKEsid otsima asjakohast nõu ressursitõhususe kohta, kasutades
selleks VKEdele suunatud ärikampaaniaid, ja teiseks andma neile niisugust nõu
nende piirkondades. Komisjon on
seadnud mitu eesmärki, mis tuleb saavutada järgmiste meetmete abil: 1. Anda Euroopa VKEdele praktilist teavet, nõu ja toetust seoses
ressursitõhususe kulutõhusa parandamisega §
Euroopa
ressursitõhususe tippkeskus, mis luuakse 2015. aastal liikmesriikides
ressursitõhususe toetamiseks tõendatud kogemuste najal, annab nõu ja abistab
oma ressursitõhusust parandada püüdvaid VKEsid otse ja Euroopa piirkondades
asuvate partnerite võrgustiku kaudu ning sellest saab kontaktpunkt kogu ELi
mitmesuguste ressursitõhususe parandamise viiside tulemuslikkuse ja
kulutõhususega seotud küsimustes. Keskus annab samuti teavet ressursitõhususe valdkonna
riiklike strateegiate, programmide ja meetmete ning VKEde toetuse kohta ning juhib
nendele vajaduse korral VKEde tähelepanu. §
Eurobaromeetriga
„VKEd, ressursitõhusus ja rohelised turud” („SMEs, resource efficiency and green markets”)
hinnatakse ressursitõhususe suundumusi VKEde seas Euroopas ja USAs, et
kujundada selle valdkonna edasist poliitikat. § Euroopa ettevõtlusvõrgustikku[18] ergutatakse 1) korraldama Euroopa ressursitõhususe
kampaaniat teadlikkuse suurendamise meetmetega (teave nende veebisaitidel,
sotsiaalmeedias, esitlused (olemasolevate võrgustike) üritustel ja
firmadevahelistel üritustel), et teavitada VKEsid ressursitõhususe abil
avanevatest kasudest ja võimalustest ning 2) pakkuma VKEdele ressursitõhususe
alaseid nõustamisteenuseid. § Komisjon toetab Euroopa struktuuri- ja
investeerimisfondide korraldusasutusi ressursitõhususe valdkonna projektide reklaamimisel
ning keskkonnahoidlike turgude ärivõimalustest teavitamisel, juhtides eelkõige tähelepanu
edukatele näidetele ja vahenditele kogu ELis. 2. Toetada keskkonnasäästlike tehnoloogiate tehnosiirde
tõhusaid mehhanisme §
Keskkonnahoidlike
tehnoloogiate kommertsialiseerimine on VKEde kasvu jaoks keskkonnasäästlikus
majanduses esmatähtis. Seepärast
jätkatakse Euroopa ettevõtlusvõrgustiku tehnosiirde andmebaasis, kus on enam
kui 23 000 profiili, ressursitõhususe ja kliimaga seotud tehnoloogiaid
kirjeldavate märksõnade liigituse ajakohastamist, et paremini ühitada pakkumist
ja nõudlust VKEdest klientide seas. § Lisaks palutakse Euroopa
ettevõtlusvõrgustiku partneritel tagada tihe koostöö eri sektorirühmade vahel,
kes tegelevad ressursitõhususega, et hõlbustada teabe- ja parimate tavade
vahetust. 3. Hõlbustada VKEde juurdepääsu rahastamisele ressursi-
ja energiatõhususe parandamiseks §
Mitu Euroopa Komisjoni
VKEdele suunatud veebisaiti on ajakohastamisel, et kajastada paremini
olemasolevat keskkonnainfot, ressursitõhususe parandamiseks ette nähtud ELi
rahastamist ning VKEdele antavat mitterahalist abi. §
Euroopa
Investeerimispank (EIP) rahastab finantsvahendajate kaudu ökosüsteemi teenuste
ja kliimamuutustega kohanemisega seotud ressursitõhususe parandamist
looduskapitali rahastamisvahendist. §
Energiatõhususe
vahendite erasektori poolne rahastamine võib toetada muu hulgas VKEsid ja
keskmiselt kapitaliseeritud ettevõtteid, kes teevad väikeseid investeeringuid
energiatõhususse ja on võimelised kasutama energiasäästu esmase laenu
tagasimaksmiseks. §
Luuakse
ökoinnovatsiooni toetatavate avaliku sektori ja erasektori rahastajate ning
investorite võrgustik ja kogukond. § Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) toetatakse
ajavahemikus 2014–2020 VKEde konkurentsivõimet, sealhulgas nende energia- ja
ressursitõhususe parandamist ning taastuvenergiaallikate kasutamist, sest need
on loetletud investeerimisprioriteetidena. Seepärast võivad liikmesriigid ja
piirkonnad valida selliseid investeeringuid ERFist ja EMKFist rahastamiseks. II. Keskkonnahoidlik
ettevõtlus tuleviku ettevõtete jaoks Keskkonnakahju ennetamine ja heastamine ning vähese CO2-heitega
majanduse suunas liikumine on ühiskondlik väljakutse, mis pakub ühtlasi
ettevõtete jaoks uusi ärivõimalusi. Samas on nii ökoinnovatsiooni kui ka muud liiki
innovatsiooni õitsenguks vaja viljakat ökosüsteemi ning keskkonnahoidlikud
innovaatorid sõltuvad ideede arendamisel abist ja nende rakendamisel
rahastamisvõimalustest. Keskkonnahoidliku
ettevõtluse arengule tuleb kasuks teadusasutuste lähedus ning oskustööjõu ja
sektoriülest koostööd hõlbustavate tööturusuhete kättesaadavus. Need tingimused
võimaldavad ökoinnovaatiliste klastrite teket. Miks
on see VKEde jaoks oluline? VKEd vajavad soodsat ärikeskkonda, kus saab
keskkonnahoidlikke ideid hõlpsasti välja töötada, rahastada ja turule viia. Keskkonnahoidlikku ettevõtlust tuleks
käsitleda juba (kõrg)koolis, et valmistada ette tulevaste keskkonnahoidlike
ettevõtjate mõttelaadi. Keskkonnahoidlikku ettevõtlust tuleks samuti ergutada,
aidates võimalikel ettevõtjatel teha kindlaks ärivõimalusi, mis tulenevad
üleminekust ressursitõhusale, vähese
CO2-heitega majandusele, sealhulgas äriettevõtete ja akadeemiliste
ringkondade uute loovate koostöövormide abil. Tuleks toetada igasugust innovatsiooni, mis soodustab
keskkonnahoidlikku ettevõtlust. Keskkonnahoidlikku ettevõtlust soodustavad samuti uued
äriideed, milles ühenduvad ressursitõhusus ja loovus, näiteks uus nähtus upcycling,
mille puhul ühendatakse ringlussevõtt disainiga. Rohkem tuleb teha ka selleks, et kasutada
ära teadusuuringute tulemusel välja töötatud keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid,
mille teostatavust on edukalt demonstreeritud. Sellega seoses on oluline toetada VKEsid
ökoinnovaatiliste äriideede teadusliku või tehnilise teostatavuse ja
kaubandusliku potentsiaali uurimisel, sest paljudel VKEdel ei ole endil selleks
vajalikke vahendeid. Komisjon on seadnud
mitu eesmärki, mis tuleb saavutada järgmiste meetmete abil: 1. Edendada igasugust ökoinnovatsiooni, sealhulgas
mittetehnoloogilist ökoinnovatsiooni § VKEde vahend programmi „Horisont 2020”
raames aitab VKEdel uurida eriti ökoinnovaatiliste ideede teaduslikku või
tehnilist teostatavust ja kaubanduslikku potentsiaali, et arendada konkreetseid
uusi ettevõtteid. Idee
ärilise teostatavuse positiivne hinnang võimaldab anda rahalisi vahendeid
tutvustamistegevuse jaoks. VKEd saavad seda toetust juba taotleda konkreetsete
projektikonkursside kaudu, milles keskendutakse ökoinnovatsioonile ning toorme
tarnimisele, ökoinnovaatiliste toiduainete tootmisele ja töötlemisele ning
innovatsioonile vähese CO2-heitega
ja tõhusate energiasüsteemide alal. § Programmi
„Horisont 2020” raames toetavad ühiskondliku väljakutse „Kliimameetmed,
keskkond, ressursitõhusus ja toorained” meetmed keskkonnahoidliku tegevuskava
eesmärke, suurendades ressursitõhusust süsteemse lähenemise abil
ökoinnovatsioonile ning ringmajanduse loomisega. Hõlmatud on kõik innovatsiooni
vormid. Käsitletakse erinevaid tegevusalasid teadusuuringutest
tutvustamistegevuse, turuosa hõivamise, koordineerimise ja võrgustikutööni. § Ajavahemikul
2014–2020 VKEde konkurentsivõime toetamiseks ette nähtud Euroopa
Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD)
ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) vahendid on suunatud eelkõige
energiatõhususele ja taastuvenergiaallikate kasutamise edendamisele. Tegemist
on investeerimisprioriteetidega, millest liikmesriigid ja piirkonnad oma tegevuskavade
rakendamisel lähtuvad. 2. Soodustada keskkonnahoidliku ettevõtluse nimel
äripartnerlust, oskusi ja teadmisi §
Teatises „Keskkonnahoidliku tööhõive algatus: keskkonnahoidliku majandusega seotud töökohtade
potentsiaalist tulenev kasu” tehakse ettepanek tervikliku tegevuskava kohta,
millega arendada vajalikke oskusi majanduse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks. §
Ergutatakse kvaliteetse
teabe andmist ökoinnovatsiooni ja ökoinnovaatiliste VKEde kohta, et suurendada
usaldust ja vähendada investeerimisriske selliste algatuste abil nagu
keskkonnatehnoloogia kontrollimise kava, mida praegu rakendatakse ELi
katseprogrammina. §
Uusi VKEde ressursi- ja
energiatõhususe ärimudeleid toetatakse programmist LIFE. § Euroopa ettevõtlusauhindadega tunnustatakse
keskkonnasäästliku ettevõtluse toetuseks tehtavaid jõupingutusi ning neid
antakse sellistele avaliku sektori asutustele ning avaliku ja erasektori
partnerlustele, kes toetavad keskkonnasäästlike turgude arengut ja
ressursitõhusust. 3. Kasutada paremini ära klastrite rolli
ökoinnovaatiliste VKEde toetamisel § Ressursitõhususest saab eriteema klastrite tipptaseme
programmi (COSME 2014–2020) raames toimuval koolitusel, mille eesmärk
on muuta klastrite juhid teadlikuks võimalikest meetmetest, mida saab nende
klastrites käivitada ökoinnovatsiooni ja ressursitõhususe täiendavaks
soodustamiseks klastri VKEdest liikmete seas ja nende vahel. III. VKEde
võimalused keskkonnahoidlikumas väärtusahelas Kordustootmine, parandamine, hooldus, ringlussevõtt ja ökodisain võivad
suure tõenäosusega saada majanduskasvu ja töökohtade loomise mootoriks ning
aidata samal ajal olulisel määral kaasa keskkonnaprobleemide lahendamisele. Äriühingud võivad innovatsiooni kasutades ning
tooteid, tootmist ja ärimudeleid ümber kujundades vähendada kalli primaartoorme
kasutamist ja toota vähem jäätmeid. 60% ELi kogujäätmetest, mida ei võeta ringlusse, ei kompostita ega
kasutata korduvalt,[19] pakub VKEdele majanduslikke võimalusi sektoriüleste väärtusahelate
ärakasutamiseks, mis kasutavad ressursse tõhusamalt. Niinimetatud ringmajandus[20]
ehk sümbiootiline majandus[21] tõhustab ressursi- ja
kulusäästu, maksimeerides aega, mille jooksul ressursse, tooteid ja komponente
kasutatakse. Ressursside
paremaks ja tõhusamaks kasutamiseks jäätmete vähendamise ning jäätmetest uute
kaupade ja teenuste loomise abil on vaja ökoinnovatsiooni, uusi vahendajaid ja
vahendusteenuseid. VKEd ja ettevõtjad
vajavad uute tööturusuhete sõlmimist toetavat keskkonda, mis võimaldab neil
liikuda ringmajanduse suunas. Miks on see VKEde jaoks oluline? Vaatamata tõenditele jäätmeid vähendava innovatsiooni ja
sektoriülese väärtusahela koostöö kasulikkuse kohta moodustavad regulatiivsed,
institutsioonilised, tehnilised ja kultuurilised takistused süsteemseid
tõkkeid, mis takistavad tõhusamaid meetmeid ja võrgustikutööd äriühingute vahel
ning seega ka suuremat ressursitõhusust. Näiteks müüb praegu 44% ELi
suurettevõtjatest oma jääke muudele äriühingutele, samas kui VKEdest teeb seda
kõigest 24%[22]. Kuna selleks on
enamasti vaja eriteadmisi ja võrgustikke, on VKEdel sageli raske välja töötada
ja jagada jäätmetekke vähendamise ning jäätmekäitluse alaseid teadmisi ja
kasutada ära jäätmetekke vältimise ning toodete, materjali ja jäätmete
korduskasutamise potentsiaali eri väärtusahelate osana. Suured tehingukulud ja suured esialgsed
investeerimiskulud võivad veelgi vähendada huvi teha ressursside
korduskasutamise ja ringlussevõtuga seonduvaid tehinguid, eriti seetõttu, et
võimalikku kasu on keeruline eelnevalt kindlaks teha, arvestades kogemuste
puudumist ja kvaliteedi, spetsifikatsioonide või tarneaja varieerumisest
tingitud ebakindlust. Lisaks võivad
väärtusahela sisesed vahetused põhjustada tehnoloogilisi probleeme, kuna
jäätmeid kui kõrvaltooteid tuleb võib-olla muuta ja kohandada, enne kui need
uuesti väärtusahelasse sisenevad. Komisjon on seadnud mitu
eesmärki, mis tuleb saavutada järgmiste meetmete abil: 1. Tegeleda süsteemsete tõketega
sektoriüleste ja riigiüleste väärtusahelate koostöö ning ettevõtete loomise ja
ärikoostöö teel, hõlbustades teenuste ärimudelite loomist ning materjalide,
toodete ja jäätmete korduskasutamist § Selliste süsteemsete tõkete analüüs, mis takistavad
VKEdel ringärimudelite kasutuselevõttu, jäätmevoogudest pärit materjalide
tõhusat kasutamist ja tööstusliku sümbioosi protsesse. See on oluline parimate võimalike meetmete
väljatöötamiseks ELi tasandil nende puudujääkide kõrvaldamiseks ning VKEde
rolli edendamiseks ringmajanduses. 2. Hõlbustada sektoriülest koostööd, et edendada
ringmajandust §
Tulevase meetmega
„Klastripõhised projektid uute tööstuslike väärtusahelate jaoks” programmi
„Horisont 2020” raames eraldatakse vähemalt 75% kogueelarvest VKEde
innovatsiooni toetamiseks. Sellega
püütakse toetada VKEde sektoriülest ja piirkondadevahelist koostööd ja
innovatsiooniprojekte, integreerides neid paremini klastritesse ja
mitmesugustesse väärtusahelatesse. §
Euroopa klastrite
vaatluskeskus pakub piirkondadele ökotööstuste pädevuste geograafilise
kontsentratsiooni paremat kaardistamist ning sektoriüleste klastrisuundumuste,
sh klastrite rahvusvahelistumise ja ökotööstustega seotud tööstuslike muutuste
suundumuste kindlakstegemist ja analüüsi. §
Tehakse kindlaks
süsteemseid ökoinnovaatilisi lahendusi tutvustavad eeskujulikud
näidispiirkonnad. § LIFE-programmiga edendatakse ringärimudelite
kasutuselevõttu ja tutvustatakse nende kasulikkust VKEde jaoks. § Moodustatakse eksperdirühm, et
keskenduda ökoinnovatsiooni süsteemsele lähenemisviisile programmi „Horisont
2020” raames. IV. Keskkonnahoidlike
VKEde turulepääs ELi strateegiline huvi on tegeleda nõuetekohaselt selliste suurte
ülemaailmsete keskkonnaalaste väljakutsetega nagu kliimamuutused. Kiire majanduskasvu ning mõnel juhul
industrialiseerumise varaste etappidega kaasneb paljudes maailma riikides üha
kiirem keskkonna ammendumine ja kasvavad heitkogused. Selliste riikide abistamine üleminekul
keskkonnasäästlikule majandusele on äärmiselt oluline. Samal ajal on ELil täita juhtiv roll
keskkonnahoidlike ja vähese CO2-heitega tehnoloogiate valdkonnas,
mis pakuvad suuri võimalusi kliimamuutuste ja muude keskkonnakaitse eesmärkide
ühendamiseks kaubanduse, investeerimise ja äritegevuse arendamisega Euroopa
äriühingute ja eelkõige VKEde jaoks nendes riikides. Miks on see VKEde jaoks oluline? ELi rahvusvahelised kohustused sellistes
valdkondades nagu kliimamuutuste alane koostöö või naabruspoliitika pakuvad
asjakohast oskusteavet valdavatele Euroopa VKEdele konkreetseid võimalusi CO2-heite
tõhusale vähendamisele suunatud tehnoloogia, toodete ja teenuste pääsuks uutele
turgudele. ELile kuulub ligi kolmandik ökotööstuse
maailmaturust ja ta on selles valdkonnas netoeksportija. Maailmaturg kasvab igal aastal 5% ning eeldatavasti
kolmekordistub aastaks 2030[23], mis pakub ELi äriühingutele olulisi
võimalusi. Siiski pakuvad vähesed ELi VKEd oma
keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid, tooteid või teenuseid kolmandates riikides. 87% ELi VKEdest müüb ainult oma riigi turgudel.[24] VKEde vähest rahvusvahelistumist selgitab harilikult
sellise toetava raamistiku puudumine, mis aitaks VKEdel välisturgudele pääseda. VKEde
võimalused ülemaailmsetesse väärtusahelatesse siseneda on paremad, kui nad
teevad koostööd muude äriühingutega, mitte ei tegutse individuaalselt. Parema ressursitõhususe saavutamiseks
Euroopas ning selleks, et aidata VKEdel ülemaailmsete väärtusahelatega edukalt
integreeruda, on vaja suuremat rahvusvahelist koostööd. Rahvusvahelise konkurentsivõime
saavutamiseks peavad ressursitõhususe valdkonna VKEd otsima rahvusvahelisi
partnereid mitte üksnes selleks, et müüa, vaid ka toorme leidmiseks ning
teadusuuringutele, teadmistele või oskustele juurdepääsu saamiseks
väärtusahelas. Sellist
koostööd hõlbustavad sageli klastrid, mis toimivad VKEde hüppelauana ühelt
poolt pääsuks rahvusvahelistele turgudele ning teisalt ärikoostöö alustamiseks
ning pikaajaliste strateegiliste partnerluste arendamiseks väärtusahelate sees
ja vahel. Lisaks võivad VKEd kasutada ära ka oma
klastrite hargmaiste ettevõtjate, ülikoolide ja muude institutsioonide loodud
rahvusvahelisi kontakte ja võrgustikke. Komisjon on seadnud
mitu eesmärki, mis tuleb saavutada järgmiste meetmete abil: 1. Edendada keskkonnahoidlikumat Euroopa siseturgu § Euroopa
standardiorganisatsioone kutsutakse üles standardite loomisel arvestama
ringmajanduse eesmärkidega, et jätkata komisjoni seniseid püüdlusi võtta
Euroopa standardimistegevuses arvesse keskkonnaaspekte[25]. 2. Hõlbustada keskkonnahoidlike ettevõtjate pääsu
rahvusvahelistele turgudele §
Euroopa strateegiliste
klasterpartnerluste loomine, et soodustada ühendusi eri sektorite klastrite
vahel eesmärgiga töötada välja ühine rahvusvahelistumise strateegia. Ergutatakse looma ühendusi
keskkonnahoidlike tehnoloogiate ja ökoinnovatsiooni valdkonnas. § Rahvusvahelised sidemete loomise missioonid
ergutavad koostööd ressursitõhususe ja ökoinnovatsiooni valdkonnas ning prioriteedid
seatakse sõltuvalt üksikjuhust ning sihtriigi eripära ja kaubanduspotentsiaali arvesse
võttes. § Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise
suurusega ettevõtjate programmi COSME rahastamisvahenditest toetatakse
konkreetselt VKEde rahvusvahelistumist ning edendatakse nende piiriülest
arengut. 3. Hõlbustada ressursitõhusa tehnoloogia kasutuselevõttu
partnerriikides koostöö abil Euroopa VKEdega § Vähese CO2-heitega
äritegevuse meetmest antakse tehnilist abi koostööpartnerluste loomiseks ELi
äriühingute ja klastrite ning keskmise sissetulekuga riikide äriühingute ja
muude partnerite vahel ning pankade poolt aktsepteeritavate ühisettepanekute[26] väljatöötamiseks, mis
kajastavad osaliste huve ja tagavad samal ajal poliitikavaldkondade
arengusidususe. § Keskkonnahoidlikel tehnoloogiatel põhinevate
uute ettevõtlusega seotud tegevuste rajamine Vahemere lõunapiirkonna riikides
koostöös Euroopa VKEdega. V.
Juhtimine VKEde keskkonnahoidliku tegevuskava kontseptsioon ja ülevaade, mida on
tutvustatud VKEde poliitika tulevikku käsitlevatel avalikel konsultatsioonidel
ning eelkõige 2013. aasta neljandas kvartalis toimunud avalikul
konsultatsioonil VKEde keskkonnahoidliku tegevuskava küsimuses, on pälvinud
vastanud liikmesriikide administratsioonide ja VKE sidusrühmade ulatusliku
toetuse[27]. Ka VKEde esindajate võrgustik[28] on vastanud tegevuskavale positiivselt ning hinnanud
selle selget keskendumist keskkonnaalastest väljakutsetest tulenevale
ärimudelile.
Seepärast on oluline
seda põhjalikult rakendada. Selleks
on vaja nii komisjoni kui ka liikmesriikide täielikku poliitilist pühendumist. Miks on see VKEde
jaoks oluline? Üksnes käesoleva tegevuskava eesmärkide ja
neile järgnevate meetmete tõhus ja tulemuslik rakendamine tagab VKEdele
kasuliku mõju kogu Euroopas. Komisjon on seadnud
mitu eesmärki, mis tuleb saavutada järgmiste meetmete abil: 1.
Tagada komisjoni poolt
selle valdkonna VKEde toetuseks loodud meetmete järelevalve ja ajakohastamine § Käesoleva VKEde keskkonnahoidliku
tegevuskavaga seotud meetmete (sh sihtotstarbeliste rahastamisvahendite) üle
teostatakse regulaarset järelevalvet dialoogis VKE sidusrühmadega ning ühtlasi
hinnatakse ka programmide tulemuslikkust. Ajakohastatud teavet meetmete kohta antakse komisjoni
veebisaidil. § VKE
tulemuslikkuse hindamises[29] jälgitakse ja hinnatakse
igal aastal riikide edusamme Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business
Act” rakendamisel, sh nende tulemuslikkust põhimõtte nr 9 „kuidas võimaldada
VKEdel muuta keskkonnaalased väljakutsed võimalusteks” osas, millega
täiendatakse keskkonnahoidliku tegevuskava üle teostatavat järelevalvet. 2. Toetatakse koordineerimist, koostööd ja parimate
tavade vahetamist Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil § Väikeettevõtlusalgatuse „Small Business
Act” juhtimismehhanismi, mis koosneb VKEde tulemuslikkuse hindamisest ja VKE
saadikute võrgustikust, kasutatakse platvormina VKEde toetamist puudutavate
parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel, et aidata neil muuta
keskkonnaalased väljakutsed ärivõimalusteks. Eelkõige kasutatakse VKE esindajate võrgustikku
niisuguste tavade rakendamise, tulemuste ja neid segavate tegurite arutamiseks. § Seatakse sisse koordineerimine
ökoinnovatsiooni tegevuskava kõrgetasemelise töörühmaga, et tagada katkematu
teabevoog, eri algatuste vaheline järjepidevus ja nende koostoime parem
ärakasutamine. Vajaduse
korral püütakse tegevust koordineerida ka Euroopa tasandi rühmadega, mis
tegutsevad muudes poliitikavaldkondades, näiteks keskkonna, tööhõive, hariduse,
arengukoostöö jm valdkonnas. [1] Ressursitõhusus – Maa piiratud ressursside
kestlik kasutamine, kui samal ajal viiakse keskkonnamõju miinimumini ja
võimaldatakse majanduskasvu (materjalikasutuse tootmisest suhteliselt lahti sidumise abil). [2] "Guide to resource efficiency in
manufacturing: Experiences from improving resource efficiency in manufacturing companies". Europe INNOVA (2012) [3] Meyer, B. ja teised (2011) "Macroeconomic
modelling of sustainable development and the links between the economy and the
environment" („Säästva arengu makromajanduslik modelleerimine ning
majanduse ja keskkonna vahelised seosed“). Euroopa Komisjoni (keskkonna peadirektoraadi) tellitud uuring,
kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/environment/enveco/studies_modelling/pdf/report_macroeconomic.pdf [4] Eurostati jäätmestatistika (2011) [5] Vt VKEde määratlust aadressil http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme- definition/index_en.htm [6] Lisateave: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm [7] Keskkonnasäästlik majandus on mudel,
millega „kindlustatakse kasv ja areng, hoitakse inimeste tervist ja heaolu,
pakutakse korralikke töökohti, vähendatakse ebavõrdsust, investeeritakse
elurikkusse, sealhulgas sellest tingitud ökosüsteemi teenustesse
(looduskapitali) ning kaitstakse seda nii selle enese väärtuse kui ka selle
olulise panuse tõttu inimeste heaolusse ja majanduslikku õitsengusse.” (Määratlus
pärineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsusest nr
1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi
aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires”). [8] Keskkonnahoidlikus tegevuskavas VKEde jaoks keskendutakse
ressursitõhususele üldiselt ega pöörata suuremat tähelepanu energiatõhususele
või taastuvenergia tootmisele, mille kohta on juba koostatud konkreetsed
komisjoni teatised ja seadusandlikud ettepanekud. [9] http://ec.europa.eu/environment/ecoap/index_en.htm [10] Näiteks toetab EL keskkonnahoidliku tegevuskava jaoks olulisi
meetmeid ühtekuuluvuspoliitika raames. Liikmesriigid kiitsid heaks investeerida
rohkem kui 100 miljardit eurot Euroopa Regionaalarengufondist VKEdesse,
süsinikuvaesesse majandusse ning teadusesse ja innovatsiooni. [11] Teatises ettenähtud meetmed ei mõjuta ELi eelarvet rohkem, kui
Euroopa Komisjoni ametliku finantsplaneeringuga juba ette nähtud
assigneeringud. [12] Lisatud komisjoni talituste töödokumendis on esitatud meetmete
loetelu, mille juurde on võimaluse korral lisatud nende rakendamise ajakava
perioodil 2014–2020. [13] Link avaliku konsultatsiooni tulemuste aruandele: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/public-consultation-green-action-plan/index_en.htm [14] Kõnealune teave sisaldab viiteid finantsvahenditele, mis on
meetmete ja nende tõhususe jaoks keskkonnahoidliku tegevuskava haldamise raames
ette nähtud. [15] „Guide to resource efficiency in
manufacturing: Experiences from improving resource efficiency in manufacturing
companies". Europe
INNOVA (2012) [16] Kõik käesoleva lõigu arvud on pärit
Eurobaromeetri 2013. aasta kiiruuringust „SMEs, resource efficiency and green markets”: ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_eapdf. [17] Calogirou C., S. Y. Sųrensen, P. B.
Larsen, S. Alexopoulou ja teised. (2010) “SMEs
and the environment in the European Union”, PLANET SA ja Taani
tehnoloogiainstituut, avaldanud Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse
peadirektoraat. http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=4711 [18] Lisateave: http://een.ec.europa.eu/ [19] Eurostati jäätmestatistika (2011) [20] Ringmajandus säilitab toodete lisandväärtust võimalikult kaua ning
kaotab jäätmed. Toodetes sisalduvate ressursside tootlik kasutamine jätkub
pärast toote olelusringi lõppu, mis annab täiendavat väärtust. [21] Sümbiootiline majandus põhineb taval, mille kohaselt kasutab ühe
äriühingu või sektori kõrvaltooteid (k.a energia, vesi, logistika ja
materjalid) teine äriühing või sektor. [22] Eurobaromeetri kiiruuring 2013 „SMEs, efficiency and green
markets”: ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_eapdf. [23] IDEA Consult, ECORYS, 2009. „Study on the competitiveness of the EU
eco-industry”; Keskkonna, Looduskaitse ja
Tuumaohutuse Ministeerium, 2009, „Greentech - Made in Germany 2.0” [24] Eurobaromeetri kiiruuring 2013 „SMEs, efficiency and green markets”:
ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_eapdf. [25] Komisjoni senine tegevus hõlmab teatist „The integration of
environmental aspects into standardisation” (KOM (2004) 130 lõplik) ja teatist
„Euroopa standardeid käsitlev strateegiline visioon: Euroopa majanduse
jätkusuutliku kasvu edendamine ja kiirendamine 2020. aastaks” (KOM (2011) 311 lõplik) [26]Pankade poolt aktsepteeritav ettepanek on
projekt või ettepanek, mille rahaline ja ideeline külg on piisavalt tugev, et
see võib saada laenuinstitutsioonile rahastamistaotluse esitamise korral
positiivse vastuse. [27] Avaliku konsultatsiooni tulemuste aruanne:
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/public-consultation-green-action-plan/index_en.htm [28] Lisateave: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/sme-envoy/index_en.htm [29] Lisateave:
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/performance-review/index_en.htm