Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alla /* COM/2013/0539 final - 2013/0260 (NLE) */
SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Maailma terviseassamblee võttis 2003. aastal vastu
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni, mille eesmärk on kogu maailmas märgatavalt vähendada tubaka
tarbimisega seotud surma- ja haigusjuhtumeid. Praeguseks on Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni ratifitseerinud 176 konventsiooniosalist. EL otsustas nimetatud raamkonventsiooni sõlmida
nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsuse 2004/513/EÜ([1]) alusel. Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni artiklis 15 nenditakse, et
tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse vormide, sealhulgas salakaubanduse,
keelatud tootmise ja võltsimise kõrvaldamine on olulised tubaka tarbimise
leviku vähendamiseks, ning sellega kohustatakse konventsiooniosalisi võtma ja
rakendama tõhusaid meetmeid tubakaga ebaseadusliku kauplemise kõrvaldamiseks.
Konventsiooni artiklis 33 on sätestatud võimalus, et konventsiooniosaliste
konverents võib vastu võtta konventsiooni protokolli. Kõnealustele artiklitele
põhinedes otsustas tubaka tarbimise leviku
vähendamise raamkonventsiooni osaliste konverents oma teisel istungil 2007.
aasta juunis ja juulis luua valitsustevahelise läbirääkimistekogu selleks, et
pidada läbirääkimisi seoses protokolliga tubakatoodetega ebaseadusliku
kauplemise tõkestamise kohta (edaspidi „protokoll”) ning koostada nimetatud
protokolli eelnõu. Nõukogu volitas komisjoni protokolli küsimuses
ELi nimel läbi rääkima oma 20. detsembri 2007. aasta otsuses. Kõnealuse
otsusega muudeti Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO)
tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni läbirääkimisjuhiseid seoses protokolliga.
Nõukogu võttis Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka
tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni
juhised vastu 22. oktoobril 1999 ja neid täiendati 21. aprillil 2001.
Valitsustevaheline läbirääkimistekogu otsustas pärast oma viiendat istungit
soovitada, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka
tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaliste
viiendal konverentsil võetaks vastu protokolli eelnõu, mille suhtes oli
saavutatud konsensus. Vastavalt sellele võeti protokoll vastu 12. novembril 2012 Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni osaliste viiendal konverentsil,
mis peeti Korea Vabariigis Soulis. Kooskõlas artikliga 43 saavad tubaka tarbimise
leviku vähendamise raamkonventsiooni osalised protokollile alla kirjutada kuni 9.
jaanuarini 2014 New Yorgis. EL peaks protokolli
allkirjastama niipea kui võimalik. Protokoll sisaldab
põhisätted tubakatoodete ja nende tootmisseadmete tarneahela kontrollimise meetmete
kohta (III osa. Tarneahela kontrollimine). Selles nõutakse, et pädev asutus võtaks
tubakatoodete ja tootmisseadmete tootmise, impordi ja ekspordiga tegelevate
füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes kasutusele litsentside väljastamise
või samaväärse heakskiidu- või kontrollisüsteemi (Artikkel 6. Litsentsimine).
Lisaks peavad selle kohaselt kõik tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmete
tarneahelasse kaasatud füüsilised ja juriidilised isikud rakendama oma
klientide suhtes hoolsusmeetmed (Artikkel 7. Hoolsusmeetmed). Sellega nähakse
ette, et viie aasta jooksul pärast protokolli jõustumist tuleb kehtestada
ülemaailmne jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteem, mille moodustavad
riiklikud jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemid, mida
protokolliosalised rakendavad kõikide nende territooriumil toodetud või sinna
imporditud tubakatoodete suhtes (Artikkel 8. Jälgimine ja päritolu
kindlakstegemine). Nimetatud artikleid
täiendavad registrite pidamist, turva- ja ennetusmeetmeid (sealhulgas
rahapesuvastaseid meetmeid) ning kahtlastest tehingutest teatamist käsitlevad
sätted (artiklid 9 ja 10). Täiendavad sätted hõlmavad müüki interneti,
telekommunikatsioonikanalite või mis tahes muu areneva tehnoloogia vahendusel
(artikkel 11), tollimaksuvabade tubakatoodete müüki ja kohustust rakendada
tõhusat tubaka ja tubakatoodete kontrolli vabatsoonides, sealhulgas hoides
vabatsoonist väljaviimisel tubakatooted lahus muudest toodetest (artikkel 12).
Protokolli IV osas
määratletakse konventsiooniosaliste siseriikliku õiguse kohaselt
ebaseaduslikuna käsitatav tegevus (artikkel 14) ja kohustatakse
konventsiooniosalisi tagama füüsiliste ja juriidiliste isikute karistamine
õigusvastase tegevuse (sh kuritegude) eest (artiklid 15 ja 16).
Täiendavates sätetes käsitletakse toodete arestimise korral makstavat tasu
(artikkel 17), konfiskeeritud tubaka käitlemist (artikkel 18) ja uurimise
erimeetodeid (artikkel 19). Protokolli V osas on sätted, mis hõlmavad
konventsiooniosaliste vahel asjakohase teabe vahetamist (artiklid 20–22),
koostööd ja vastastikust abi (nii haldus- kui ka õigusabi kriminaalasjades: artiklid
23 ja 24 ning 27–29), jurisdiktsiooni (artikkel 26) ja väljaandmist (artiklid 30
ja 31). 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE TULEMUSED Kogu läbirääkimisperioodil toimus koostöö
liikmesriikidega nõukogu tolliliidu töörühma raames ning kohaliku tasandi
koordineerimiskoosolekutel valitsustevahelise läbirääkimistekogu ja istungitevaheliste
töörühmade koosolekute ajal. Läbirääkimiste tulemustest teavitati Euroopa
Parlamenti. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Protokollis on esitatud keerukas meetmete ja
eeskirjade kogum. Protokolli põhieesmärk on aidata kaasa tubaka tarbimise
leviku vähendamise üldistele püüdlustele, võideldes tubakatoodete ja
tootmisseadmete ebaseadusliku kaubanduse kõikide vormidega. Seda eesmärki
üritatakse saavutada mitme võrdselt tähtsa ja üksteist täiendava meetmekogumi
abil. Meetmed kuuluvad erinevatesse ELi tegevusvaldkondadesse, mille alajaotuse
võib esitada järgmiselt: a) tubakatoodete tootmine, esitlemine
ja müük; b) ühtlustatud maksustamine ja seotud
eeskirjad: c) tollikontroll ja -koostöö,
sealhulgas tolliküsimustes osutatava vastastikuse haldusabi kaudu; d) kuritegude määratluste lähendamine,
õigusalane koostöö kriminaalasjades ja politseikoostöö. Konkreetsed sätted kuuluvad tavaliselt ühe või
mõnel juhul mitme nimetatud punkti alla. Sellest tulenevalt on ELil kõnealustes
küsimustes välispädevus. Mõnel juhul on tegemist ainupädevusega kooskõlas
Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikliga 3. Seoses punktiga a
sisaldab protokoll selliste ELi toimimise lepingu artiklil 114 põhinevate ELi
õigusaktidega hõlmatud sätteid, milles käsitletakse jälgimist ja päritolu
kindlakstegemist, müüki interneti, telekommunikatsioonisüsteemide ja muude
areneva tehnoloogia lahenduste abil. Seoses punktiga b
sisaldab protokoll sätteid, mis on hõlmatud ELi toimimise lepingu artiklil 113
põhinevate ELi õigusaktidega kaudse maksustamise, eeskätt litsentsimise,
registrite pidamise, tollimaksuvaba müügi ja halduskoostöö kohta. Seoses punktiga c
sisaldab protokoll selliste ELi toimimise lepingu artiklitel 33 ja 207
põhinevate kehtivate ELi õigusaktidega hõlmatud sätteid, milles käsitletakse
tubakatoodete ja toomisseadmete rahvusvahelise transiidi või ümberlaadimise
suhtes kehtivaid kontrolli- ja järelevalvemeetmeid ning rahvusvahelist koostööd
(sh vastastikust haldusabi). Protokollis on ka sätted, milles määratletakse
ebaseaduslik tegevus, mida konventsiooniosalised võivad käsitada kas kuriteona
või muu süüteona. Muud süüteod kuuluvad punktides a–c kirjeldatud ELi tegevusvaldkondadesse. Eespool nimetatud küsimused kuuluvad ELi
toimimise lepingu neljanda osa II ja VII jaotise ning viienda osa II jaotise
alla. Seetõttu tuleks protokolli selliste sätete puhul, mis ei kuulu ELi
toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alla, allkirjastada protokoll liidu
nimel eraldi nõukogu otsusena, mille kohta tuleb esitada eraldi ettepanek. Seoses punktiga d
sisaldab protokoll selliste kehtivate ELi õigusaktidega hõlmatud sätteid,
milles käsitletakse kuritegude määratluste lähendamist, õiguskaitsealast
koostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades (vastavalt ELi toimimise
lepingu kolmanda osa V jaotise 4. ja 5. peatükk). ELi toimimise lepingu
kolmanda osa V jaotise puhul kehtib erikord, sest Taani, Ühendkuningriik ja
Iirimaa ei osale kõnealuse jaotise meetmetes. Ent Ühendkuningriigil ja Iirimaal
on võimalus osaleda meetmete vastuvõtmises ja nende kohaldamises. Protokollis on ka sätted, milles määratletakse
ebaseaduslik tegevus, mida konventsiooniosalised võivad käsitada kas kuriteona
või muu süüteona, määrates sealhulgas kindlaks nii füüsiliste kui ka
juriidiliste isikute vastutuse. Kuritegude valdkonnas on ELil pädevus ELi
toimimise lepingu artikli 83 alusel. Ebaseadusliku tegevuse alla kuulub ka
kuriteona käsitatava ebaseadusliku tegevuse teel saadud tulu pesemine.
Vastavalt nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsusele 2001/500/JSK[2] (milles
käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu
kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist) tagavad
liikmesriigid, et teatavate rahapesu kuritegude eest määratakse
kriminaalkaristused. Protokollis esitatakse meetmed seoses õigusalase koostööga
kriminaalasjades (vastastikune õigusabi ja väljaandmine). ELil on selles
valdkonnas pädevus ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 alusel. Vastavalt
nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusele 2002/584/JSK[3] (Euroopa
vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) võivad
liikmesriigid teatavate tingimuste korral anda välja vahistamismääruse teatavate
otsuses määratletud süütegude eest, nagu pettus ja kuritegelikus ühenduses
osalemine. Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsuses 2003/577/JSK[4] (vara või
tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus) on sätestatud
eeskirjad, mille alusel liikmesriik tunnustab ja täidab oma territooriumil
arestimisotsust, mille mõne teise liikmesriigi õigusasutus on
kriminaalmenetluse raames teinud tõendite hankimiseks või vara edaspidiseks
konfiskeerimiseks. Nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsuses 2006/783/JSK[5]
(konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise
kohta) on kehtestatud eeskirjad, mille alusel liikmesriik tunnustab ja täidab
oma territooriumil mõne teise liikmesriigi kriminaalasjades pädeva kohtu tehtud
konfiskeerimisotsust. Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohaselt kehtestatud nõukogu
konventsiooniga Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi
kohta kriminaalasjades[6]
täiendatakse juba kehtivaid õigusakte, mida on kirjeldatud nimetatud dokumendi
artiklis 1, ja hõlbustatakse nende kohaldamist. Vastastikust abi võib osutada
menetlustes, mille on algatanud haldusasutus sellise teo suhtes, mille eest on
liikmesriigi seaduse alusel ette nähtud kohaldada karistust taotluse esitanud
või taotluse saanud riigis või mõlemas, eeldusel, et tegemist on
õigusrikkumisega, mille suhtes võib alustada kriminaalmenetlust kohtus, millel
on jurisdiktsioon konkreetselt kriminaalasjades. Vastastikust abi võib osutada
ka kriminaalmenetluse ja sellise menetluse puhul, mis on seotud süütegude või
õigusrikkumistega, mille eest abi taotlevas liikmesriigis võib vastutusele
võtta juriidilise isiku. Protokollis
sätestatakse kriminaalasjades tehtavat politsei- ja tollikoostööd käsitlevad
meetmed, mis kuuluvad ELi pädevusse ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2
alusel. Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/917/JSK[7]
(infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta) on siseriiklike õigusaktide
tõsiste rikkumiste ennetamisele, uurimisele ja kohtulikule menetlemisele
kaasaaitamiseks ette nähtud tolliinfosüsteemi loomise ja kasutamise õiguslik
alus. Vastavalt nõukogu 18. detsembri 1997. aasta aktile 98/C 24/01 (millega
koostatakse Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinev konventsioon
tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö kohta)[8] annavad liikmesriigid oma tolliasutuste
kaudu vastastikku abi ning teevad omavahel koostööd, et ennetada ja tuvastada
siseriiklike tollialaste sätete rikkumisi ning menetleda ja karistada ühenduse
ja siseriiklike tollialaste sätete rikkumisi. Konventsiooni kohaselt on
piiriülene koostöö lubatud rikkumiste ennetamiseks, eeluurimiseks ja
menetlemiseks juhul, kui toimub ebaseaduslik piiriülene kauplemine
maksustamisele kuuluvate kaupadega eesmärgiga hoiduda maksude tasumisest või
saada õigusvastaselt riiklikke impordi- või eksporditoetusi, kui sellise
kauplemise ulatus ja kaasnev oht maksude ja toetuste valdkonnas põhjustaks
Euroopa ühenduste või liikmesriikide eelarvetes märkimisväärset kahju (artikkel
19). Nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsuses 2006/960/JSK[9] (Euroopa
Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe
vahetamise lihtsustamise kohta) („Rootsi algatus”) on sätestatud eeskirjad,
mille alusel liikmesriikide õiguskaitseasutused saavad tõhusalt ja kiirelt
vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet, et korraldada uurimist
kriminaalasjades või jälitusmenetlust. Seega on ELi toimimise lepingu kolmanda osa V
jaotise puhul ELi jaoks protokollile allakirjutamise õiguslikuks aluseks
artikli 82 lõige 1, artikkel 83 ja artikli 87 lõige 2. 2013/0260 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka
tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega
ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise
kohta seoses protokolli nende sätetega, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise
lepingu kolmanda osa V jaotise alla EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 82 lõiget 1, artiklit 83 ja artikli 87 lõiget 2
koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) 22. oktoobril 1999 volitas
nõukogu komisjoni Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) kontekstis läbi rääkima
tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni ja sellega seotud
protokollide küsimuses. Nõukogu muutis kõnealust volitust 21. aprillil 2001 ja
seoses tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolliga
(edaspidi „protokoll”) 20. detsembril 2007. Komisjon pidas läbirääkimisi
nõukogu vastu võetud läbirääkimisjuhiseid järgides ja läbirääkimised lõppesid
edukalt protokolli vastuvõtmisega tubaka tarbimise
leviku vähendamise raamkonventsiooni osaliste viiendal
konverentsil 12. novembril 2012 Korea Vabariigis Soulis. (2) Maailma Terviseorganisatsiooni
(WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni sõlmimine kiideti
ühenduse nimel heaks nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsusega 2004/513/EÜ
(Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva
raamkonventsiooni sõlmimise kohta)[10]
ning see on Euroopa Liidu jaoks protokolliga ühinemise tingimus. (3) Protokolli näol on tegemist
olulise toetusega rahvusvahelistele püüdlustele kõrvaldada kõik tubakatoodete
ebaseadusliku kaubanduse vormid, mis on tubaka tarbimise leviku vähendamise
tähtis osa. (4) [Aluslepingutele lisatud
protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja
õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohaselt on Ühendkuningriik
teatanud oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]
VÕI [Ilma et see piiraks aluslepingutele lisatud protokolli nr 21
(Ühendkuningriigi seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva
ala suhtes) artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse
vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.] (5) [Aluslepingutele lisatud
protokolli nr 21 (Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel
rajaneva ala suhtes) artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohaselt on Iirimaa teatanud oma
soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel.] VÕI [Ilma
et see piiraks aluslepingutele lisatud protokolli nr 21 (Iirimaa seisukoha
kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 4
kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see
ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.] (6) Aluslepingutele lisatud Taani
seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale
Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega
kohaldatav. (7) Seoses Euroopa Liidu
toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse kuuluvate protokolli
sätetega tuleks protokollile Euroopa Liidu nimel alla kirjutada. (8) Seoses Euroopa Liidu
toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise reguleerimisalast väljajäävate protokolli
sätetega tuleks protokollile Euroopa Liidu nimel alla kirjutada eraldi nõukogu
otsuse alusel, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise
tõkestamise protokolli allakirjastamine Euroopa Liidu nimel heaks tingimusel,
et see protokoll sõlmitakse. Allkirjastatava protokolli tekst on lisatud käesolevale
otsusele. Artikkel 2 Käesolevat otsust kohaldatakse niivõrd,
kuivõrd protokolli sätted kuuluvad ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise
reguleerimisalasse. Artikkel 3 Nõukogu
peasekretariaat annab lepingu läbirääkija nimetatud isikule täisvolituse
protokollile allakirjutamiseks, tingimusel et protokoll sõlmitakse. Artikkel 4 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu
Teatajas avaldamise päeval. Brüssel, Nõukogu
nimel eesistuja Lisa TUBAKATOODETEGA
EBASEADUSLIKU KAUPLEMISE TÕKESTAMISE PROTOKOLL Preambul Käesoleva protokolli osalised, võttes arvesse, et 21. mail 2003
võttis viiekümne kuues maailma terviseassamblee konsensusega vastu Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni, mis jõustus 27. veebruaril 2005, tõdedes, et Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsioon on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni üks kõige kiiremini
ratifitseeritud lepinguid ja peamine vahend Maailma Terviseorganisatsiooni
eesmärkide saavutamiseks, meenutades Maailma
Terviseorganisatsiooni põhikirja preambulit, milles on sätestatud, et inimese
üks põhiõigustest on omada võimalikult head terviseseisundit, sõltumata
rassist, usust, poliitilistest vaadetest ning majanduslikest ja sotsiaalsetest
tingimustest, olles ka otsustanud pidada
esmatähtsaks oma õigust kaitsta rahva tervist, tundes suurt muret selle üle,
et ebaseaduslik kauplemine tubakatoodetega aitab kaasa tubakaepideemia
levikule; see on ülemaailmne probleem, millel on rasked tagajärjed rahva
tervisele, ning nõuab tõhusat, asjakohast ja ulatuslikku reageerimist riiklikul
ja rahvusvahelisel tasandil, tõdedes veel, et ebaseaduslik
kauplemine tubakatoodetega õõnestab hinna- ja maksumeetmeid, mis peaksid kaasa aitama
tubaka tarbimise leviku vähendamisele, suurendades seeläbi tubakatoodete
kättesaadavust ja taskukohasust, olles tõsiselt mures kahjustava
toime pärast, mis ebaseaduslikult kaubeldavate tubakatoodete parema
kättesaadavuse ja taskukohasuse tõttu avaldub rahva tervisele ja heaolule,
eeskätt noortele, vaestele jt haavatavatele rühmadele, olles tõsiselt mures tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise ebaproportsionaalse
majandusliku ja sotsiaalse mõju pärast arenguriikidele ning üleminekuriikidele, olles teadlik vajadusest
arendada välja teaduslik, tehniline ja institutsiooniline suutlikkus, et
kavandada ja rakendada sobilikke riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi
meetmeid tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse kõikide vormide kõrvaldamiseks, tunnistades, et
protokolliosaliste võimekuse suurendamiseks (eeskätt arenguriikides ja
üleminekuriikides) tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise kõikide vormide
kõrvaldamisel on väga tähtis võimaldada neile ligipääs vahenditele ja
asjakohasele tehnoloogiale, tunnistades ka seda, et kuigi
vabatsoonid luuakse seadusliku kaubanduse hõlbustamiseks, on neid kasutatud
selleks, et tubakatoodetega ebaseaduslik kauplemine hõlpsamalt üleilmseks
muuta, seda nii seoses salakauba ebaseadusliku transiidi kui ka ebaseaduslike
tubakatoodete tootmisega, tõdedes
samuti, et ebaseaduslik kauplemine tubakatoodetega õõnestab
protokolliosaliste majandust ning avaldab kahjulikku mõju nende stabiilsusele
ja turvalisusele, olles teadlik sellest, et ebaseaduslik
kauplemine tubakatoodetega annab rahalist tulu, mida kasutatakse piiriülese
kuritegevuse rahastamiseks ja mis segab seega valitsuse eesmärkide täitmist, tõdedes, et ebaseaduslik kauplemine
tubakatoodetega nõrgendab tervishoiueesmärke, avaldab lisasurvet
tervishoiusüsteemidele ja tähendab protokolliosaliste majandusele saamata
jäänud tulusid, pidades silmas Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni artikli 5 lõiget 3, kus konventsiooniosalised nõustuvad oma
rahvatervise poliitika kehtestamisel ja rakendamisel tubaka tarbimise
vähendamisega seoses kaitsma oma poliitikat tubakatööstuse ärihuvide ja teiste
seaduspäraste huvide eest kooskõlas riigi õigusega, rõhutades vajadust olla valvel
tubakatööstuse pingutuste suhtes õõnestada või kahjustada tubakatoodetega ebaseadusliku
kauplemise vastu võitlemise strateegiaid ning vajadust olla informeeritud
tubakatööstuse tegevusest, millel on kahjulik mõju tubakatoodetega
ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise strateegiatele, pidades silmas Maailma Terviseorganisatsiooni
(WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 6 lõiget 2,
millega julgustatakse konventsiooniosalisi vajaduse korral keelama või piirama
maksu- ja tollimaksuvabade tubakatoodete müüki ja/või importi riigipiiri ületavatele
reisijatele, lisaks tõdedes, et
rahvusvaheliselt transiidina veetavate või ümberlaaditavate tubakatoodete ja
tubaka puhul leitakse sageli võimalus ebaseaduslikuks kauplemiseks, võttes arvesse, et tõhusad
meetmed tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise ennetamisel ja selle vastu
võitlemisel eeldavad terviklikku rahvusvahelist lähenemisviisi ja tihedat koostööd
kõikides ebaseadusliku kaubanduse aspektides, hõlmates vajaduse korral
ebaseaduslikku kauplemist tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega, meenutades ja rõhutades teiste
selliste asjakohaste rahvusvaheliste kokkulepete tähtsust, nagu rahvusvahelise
organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni
konventsioon, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane
konventsioon, narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse
vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon, ning nende
konventsioonide osaliste kohustust kohaldada vajaduse korral kõnealuste
konventsioonide asjakohaseid sätteid tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega
ebaseadusliku kauplemise suhtes; julgustades neid protokolliosalisi, kes
pole veel kõnealuste kokkulepete osalised, kaaluma nendega ühinemist, tunnistades vajadust kujundada
välja tõhustatud koostöö Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise
leviku vähendamise raamkonventsiooni sekretariaadi ning ÜRO uimastite ja
kuritegevuse vastu võitlemise büroo, Maailma Tolliorganisatsiooni ja vajaduse
korral teiste asutuste vahel, meenutades Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni artiklit 15, milles konventsiooniosalised tunnistavad muu
hulgas, et tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse kõikide vormide, sealhulgas
salakaubanduse ja keelatud tootmise kõrvaldamine on oluline tubaka tarbimise
leviku vähendamiseks, võttes arvesse, et käesoleva
protokolliga ei üritata lahendada intellektuaalomandi õigustega seotud
küsimusi, ning olles
veendunud, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO)
tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni täiendamine põhjaliku
protokolliga on jõuline ja tõhus vahend tubakatoodetega ebaseadusliku
kauplemise ja selle raskete tagajärgedega võitlemiseks, on kokku leppinud järgmises: I OSA.
SISSEJUHATUS Artikkel 1 Mõisted 1. „Vahendamine” – lepinguid, ostu või müüki käsitlevatel
läbirääkimistel teiste isikute esindajana osalemine, saades selle eest honorari
või vahendustasu. 2.
„Sigaret” – sigaretipaberisse pakendatud peeneks lõigatud tubaka rull, mis on
ette nähtud suitsetamiseks. Siia ei
kuulu piirkonnaspetsiifilised tooted, nagu bidi, ang hoon vm
tooted, mida saab keerata paberisse või lehtedesse. Artiklis 8 tähendab „sigaret” ka peeneks hakitud ise
kokkurullitavat tubakat sigareti valmistamiseks. 3.
„Konfiskeerimine” – vara alaline äravõtmine kohtu või muu pädeva asutuse otsuse
alusel. 4.
„Kontrollialune saadetis” – meetod, mis võimaldab suunata ebaseaduslikud või
kahtlased saadetised ühe või enama riigi territooriumilt välja, selle
territooriumi kaudu või selle territooriumile asjaomase riigi pädevate asutuste
teadmisel ja järelevalve all, eesmärgiga uurida süütegu ja tuvastada süüteo
toimepanekuga seotud isikud. 5. „Vabatsoon” – protokolliosalise territooriumi osa, kuhu toodud kaupu
käsitatakse impordimaksude ja -tasude seisukohalt üldiselt nii, nagu asuks see
tsoon väljaspool tolliterritooriumi. 6.
„Ebaseaduslik kauplemine” – seadusega keelatud tegevus, mis on seotud tootmise,
veo, vastuvõtmise, omandamise, jaotuse, müügi või ostuga, samuti tegevus, millega
soodustatakse ebaseaduslikku kauplemist. 7. „Litsents” – luba, mille pädev asutus on
väljastanud pärast seda, kui talle on esitatud nõutav avaldus või muud
dokumendid. 8. a) „Tootmisseadmed” – seadmestik, mis on kavandatud või kohandatud
vaid tubakatoodete tootmiseks ja moodustab tootmisprotsessi lahutamatu osa[11]. b) „Seadme osa” – tubakatoodete
tootmisseadmetega seoses mis tahes eristatav osa, mis on eriomane tubakatoodete
tootmiseks kasutatavatele seadmetele. 9. „Protokolliosaline” –
käesoleva protokolli osaline, v.a juhul, kui kontekstist tuleneb teisiti. 10.
„Isikuandmed” – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta. 11. „Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon” – suveräänsetest
riikidest koosnev organisatsioon, kellele tema liikmesriigid on andnud pädevuse
mitmes valdkonnas ning volituse teha nendes valdkondades liikmesriikidele
siduvaid otsuseid[12]. 12.
„Tarneahel” – hõlmab tubakatoodete ja tootmisseadmete tootmist, importi või
eksporti ning seda võib protokolliosalise vastava otsuse alusel vajaduse korral
laiendada ühele või enamale järgmistest toimingutest: a) tubakatoodete jaemüük; b) tubakatoodete kasvatamine (v.a juhul, kui seda
teevad traditsioonilised väikekasvatajad ja -põllumajandustootjad); c) tubakatoodete või tootmisseadmete transport kaubanduslikes
kogustes; d) tubaka ja tubakatoodete ning tootmisseadmete
hulgimüük, vahendamine, ladustamine või turustamine. 13.
„Tubakatooted” – täielikult või osaliselt lehttubakast kui toormaterjalist
valmistatud tooted, mis on ette nähtud suitsetamiseks, imemiseks, närimiseks
või nuusktubakana kasutamiseks. 14.
„Jälgimine ja päritolu kindlakstegemine” – tarneahelas kaubaartiklite teekonna
või liikumise süsteemne järelevalve ja uuesti fikseerimine, mida teostavad
pädevad asutused või nende nimel tegutsevad isikud, nagu on üldjoontes
kirjeldatud artiklis 8. Artikkel 2 Protokolli ning teiste
lepingute ja õigusaktide vaheline seos 1. Käesoleva protokolli suhtes
kohaldatakse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku
vähendamise raamkonventsiooni sätteid, mis kehtivad selle protokollide suhtes. 2. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise
leviku vähendamise raamkonventsiooni artiklis 2 nimetatud lepingutüüpidega
ühinenud protokolliosalised teatavad raamkonventsiooni sekretariaadi kaudu
vastavatest lepingutest protokolliosaliste koosolekule. 3. Käesoleva protokolli sätted ei mõjuta ühegi
protokolliosalise õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mõnest muust selle
protokolliosalise jaoks kehtivast rahvusvahelisest konventsioonist, lepingust
või rahvusvahelisest kokkuleppest, mida see osaline peab tubakatoodetega ebaseadusliku
kauplemise kõrvaldamise saavutamise seisukohast mõjusamaks. 4. Käesoleva protokolli sätted ei mõjuta protokolliosaliste
muid rahvusvahelisest õigusest (sh rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse
vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonist) tulenevaid
õigusi ja kohustusi. Artikkel 3 Eesmärk Käesoleva protokolli eesmärk on kõrvaldada kõik
tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse vormid kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni
(WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 15
tingimustega. II OSA. ÜLDISED
KOHUSTUSED Artikkel 4 Üldised kohustused 1. Lisaks Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka
tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 sätetele teevad
protokolliosalised järgmist: a) võtavad tõhusad meetmed, mille eesmärk on
käesoleva protokolliga hõlmatud kauba tarneahela kontrollimine ja
reguleerimine, ning rakendavad neid selleks, et ennetada, ära hoida, avastada
ja uurida ebaseaduslikku kauplemist kõnealuse kaubaga ning esitada vastavad
süüdistused; protokolliosalised teevad seejuures üksteisega koostööd; b) võtavad kooskõlas oma siseriikliku õigusega
kõik vajalikud meetmed, et suurendada selliste riigi pädevate ametiasutuste ja
teenistuste tõhusust, kes vastutavad käesoleva protokolliga hõlmatud kauba
ebaseadusliku kaubanduse kõikide vormide kõrvaldamisega seotud ennetamis-,
ärahoidmis-, avastamis- ja uurimistoimingute ning süüdistuste esitamise eest
(sh toll ja politsei); c) võtavad tõhusad meetmed, millega lihtsustatakse
või võimaldatakse tehnilist ja rahalist abi, suutlikkuse suurendamist ja
rahvusvahelist koostööd eesmärgiga saavutada käesoleva protokolli eesmärgid,
tagada käesoleva protokolli alusel vahetatava teabe kättesaadavus pädevatele
asutustele ja kindlustada turvaline teabevahetus nende asutustega; d) teevad üksteisega tihedat koostööd vastavalt oma
riigi asjakohastele õigus- ja haldussüsteemidele eesmärgiga suurendada
õiguskaitse tõhusust ebaseadusliku tegevusega (sh käesoleva protokolli artikli 14
kohaselt kindlaks määratud kuritegudega) võitlemiseks; e) teevad vajaduse korral koostööd ning suhtlevad
asjakohaste piirkondlike ja rahvusvaheliste valitsustevaheliste
organisatsioonidega käesoleva protokolliga hõlmatud teabe turvalise vahetamise[13] raames,
et tagada käesoleva protokolli tõhus rakendamine; f) teevad oma käsutuses olevate vahendite ja
ressursside piires koostööd, et kaasata rahalisi vahendeid käesoleva protokolli
tõhusaks rakendamiseks kahe- ja mitmepoolsete rahastamismehhanismide kaudu. 2.
Täites oma protokollist tulenevaid kohustusi, tagavad protokolliosalised
suurima võimaliku läbipaistvuse kõikides suhetes, mis võivad neil
tubakatööstusega olla. Artikkel 5 Isikuandmete kaitse Protokolliosalised kaitsevad käesolevat protokolli
rakendades kõikide isikute isikuandmeid – olenemata nende kodakondsusest või
elukohast – kooskõlas siseriikliku õigusega, pidades silmas rahvusvahelisi
isikuandmete kaitset käsitlevaid standardeid. III OSA.
TARNEAHELA KONTROLLIMINE Artikkel 6 Litsentside
väljastamise või samaväärne heakskiidu- või kontrollisüsteem 1. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise
leviku vähendamise raamkonventsiooni eesmärkide saavutamiseks ning ebaseadusliku
tubakatoodete ja tootmisseadmetega kauplemise kõrvaldamiseks lubavad
protokolliosalised mis tahes füüsilistel ja juriidilistel isikutel teostada mis
tahes järgmisi toiminguid üksnes pädeva asutuse väljastatud litsentsi või
samaväärse heakskiidu (edaspidi „litsents”) alusel või rakendatava
kontrollisüsteemi kohaselt kooskõlas siseriikliku õigusega: a) tubakatoodete ja tootmisseadmete tootmine ning b) tubakatoodete ja tootmisseadmete import või
eksport. 2. Protokolliosalised kohustuvad tagama asjakohases
ulatuses ja juhul, kui tegevus pole keelatud siseriikliku õigusega, järgmiste
toimingutega tegelevate füüsiliste või juriidiliste isikute litsentsimise: a) tubakatoodete jaemüük; b) tubaka kasvatamine (v.a juhul, kui seda teevad traditsioonilised
väikekasvatajad ja -põllumajandustootjad); c) tubakatoodete või tootmisseadmete transport kaubanduslikes
kogustes; d) tubaka ja tubakatoodete ning tootmisseadmete
hulgimüük, vahendamine, ladustamine või turustamine. 3. Tõhusa litsentsimissüsteemi tagamiseks teevad
protokolliosalised järgmist: a) moodustavad või määravad pädeva(d) asutuse(d),
kes vastutab (vastutavad) lõikes 1 nimetatud toimingute teostamiseks
vajalike litsentside väljastamise, uuendamise, peatamise ja/või tühistamise
eest käesoleva protokolli sätete kohaselt ja kooskõlas oma siseriikliku
õigusega; b) nõuavad, et igas litsentsitaotluses oleks
esitatud taotleja kohta kogu nõutav teave, mis peaks vajaduse korral hõlmama
järgmist: i) füüsilisest isikust taotleja puhul tema
identimisandmed, sealhulgas ees- ja perekonnanimi, kaubanduslik nimetus,
ettevõtte registreerimisnumber (olemasolu korral), kehtivad maksukohustuslasena
registreerimise numbrid (olemasolu korral) ja kogu muu identimist võimaldav
teave; ii) juriidilise isiku puhul selle identimisandmed,
sealhulgas täielik juriidiline nimi, ametlik nimetus, kaubanduslik nimetus,
ettevõtte registreerimisnumber, asutamiskuupäev ja -koht, peakorteri asukoht ja
peamine tegevuskoht, kehtivad maksukohustuslasena registreerimise numbrid,
põhikirja või võrdväärsete dokumentide koopiad, ettevõtte tütarettevõtjad,
direktorite ja kõikide ametlike esindajate nimed, sealhulgas kogu muu
identimist võimaldav teave; iii) tootmisüksus(t)e täpne asukoht, laohoone
asukoht ja taotleja juhitava ettevõtte tootmisvõimsus; iv) taotlusega hõlmatud tubakatoodete ja tootmisseadmete
üksikasjad, nagu toote kirjeldus, nimetus, registreeritud kaubamärk (olemasolu
korral), tootedisain, tootemark, mudel või liik ja tootmisseadmete
seerianumber; v) selle koha kirjeldus, kuhu tootmisseadmed
paigaldatakse ja kus neid kasutatakse; vi) dokumendid või tõend karistusregistrist; vii) täielik teave nende pangakontode kohta, mida
kavatsetakse kasutada asjaomasteks tehinguteks, ja muud asjakohased
makseandmed; viii) tubakatoodete kavandatud kasutuse ja
müügituru kirjeldus, pöörates eritähelepanu selle tagamisele, et tubakatoote
tootmise või tarnimise ulatus vastaks mõistlikult eeldatavale nõudlusele; c) jälgivad ja koguvad vajaduse korral
litsentsitasusid, mida on võimalik sisse nõuda, ning kaaluvad nende kasutamist
litsentsimissüsteemi tõhusaks haldamiseks ja jõustamiseks või rahvatervise või
muu seotud tegevuse heaks kooskõlas siseriikliku õigusega; d) võtavad asjakohased meetmed, et ennetada,
avastada ja uurida ebaseaduslikke või petturlikke tavasid litsentsimissüsteemi
toimimisel; e) rakendavad vajaduse korral selliseid meetmeid
nagu litsentside korrapärane läbivaatamine, uuendamine, kontrollimine või
audit; f) kehtestavad vajaduse korral litsentside
kehtivusaja piirangu ja nõuavad seejärel uue taotluse esitamist või taotluse
andmete ajakohastamist; g) kohustavad kõiki litsentsi omavaid füüsilisi ja
juriidilisi isikuid teatama pädevale asutusele ette kõikidest oma ettevõtte
asukoha muutustest või litsentsiga hõlmatud tegevusega seotud teabe olulistest
muudatustest; h) kohustavad kõiki litsentsi omavaid füüsilisi ja
juriidilisi isikuid teatama asjakohasele pädevale asutusele kõikidest
tootmisseadmete soetamistest ja võõrandamistest; i) tagavad, et kõik vastavad tootmisseadmed või
seadme osad hävitatakse pädeva asutuse järelevalve all. 4. Protokolliosalised tagavad, et ühtki litsentsi ei
omistata ega/või anta üle ilma litsentsitaotlejalt lõikes 3 viidatud asjakohast
teavet saamata ja pädeva asutuse eelneva heakskiiduta. 5. Viis aastat pärast käesoleva protokolli jõustumist tagab
protokolliosaliste koosolek oma järgmisena toimuval istungil, et korraldatakse
tõenditel põhinev uuring selgitamaks välja, kas esineb tubakatoodete tootmisele
olemuslikke ja kindlakstehtavaid põhisisendeid, mille suhtes saab rakendada
tõhusat kontrollimehhanismi. Nimetatud uuringu põhjal kaalub protokolliosaliste
koosolek asjakohaseid meetmeid. Artikkel 7 Hoolsusmeetmed 1. Protokolliosalised nõuavad kooskõlas oma siseriikliku
õigusega ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku
vähendamise raamkonventsiooni eesmärkidega, et kõik tubaka, tubakatoodete ja
tootmisseadmete tarneahelasse kaasatud füüsilised ja juriidilised isikud
teeksid järgmist: a) rakendaksid enne ärisuhete loomist ja ärisuhete
kestel hoolsusmeetmeid; b) jälgiksid oma klientide müügitegevust tagamaks,
et kogused vastavad kõnealuste toodete nõudlusele kavandatud müügiturul ja et
neid kasutatakse kavandatud eesmärgil; c) edastavad pädevale asutusele kõik tõendid selle
kohta, et klient on seotud tegevusega, mis on vastuolus tema protokollist
tulenevate kohustustega. 2. Lõike 1 kohased hoolsusmeetmed hõlmavad kooskõlas
siseriikliku õiguse ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise
leviku vähendamise raamkonventsiooni eesmärkidega vajaduse korral muu hulgas
nõudeid kliendi isiku kindlakstegemiseks, näiteks sellise teabe saamist ja
ajakohastamist, mis on seotud järgmisega: a) teave selle kohta, et füüsilisel või
juriidilisel isikul on artikli 6 kohane litsents; b) füüsilisest isikust kliendi puhul tema
identimisandmed, sealhulgas ees- ja perekonnanimi, kaubanduslik nimetus,
ettevõtte registreerimisnumber (olemasolu korral), kehtivad maksukohustuslasena
registreerimise numbrid (olemasolu korral) ja tõend tema isikut tõendava
dokumendi nõuetekohasuse kohta; c) juriidilise isiku puhul selle identimisandmed,
sealhulgas täisnimi, kaubanduslik nimetus, ettevõtte registreerimisnumber,
asutamiskuupäev ja -koht, peakorteri asukoht ja peamine tegevuskoht, kehtivad
maksukohustuslasena registreerimise numbrid, põhikirja või võrdväärsete dokumentide
koopiad, ettevõtte tütarettevõtjad, direktorite ja kõikide ametlike esindajate
nimed, sealhulgas esindajate nimed ja tõend nende isikut tõendavate dokumentide
nõuetekohasuse kohta; d) tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmete
kavandatud kasutuse ja müügituru kirjeldus; e) selle koha kirjeldus, kuhu tootmisseadmed
paigaldatakse ja kus neid kasutatakse. 3. Lõike 1
kohased hoolsusnõuded võivad hõlmata nõudeid kliendi isiku kindlakstegemiseks,
näiteks sellise teabe saamist ja ajakohastamist, mis on seotud järgmisega: a) dokumendid või tõend karistusregistrist; b) teave selliste pangakontode kohta, mida
kavatsetakse kasutada asjaomasteks tehinguteks. 4. Protokolliosalised
võtavad lõike 1 punktis c edastatud teabe alusel kõik vajalikud meetmed, et
tagada vastavus käesolevast protokollist tulenevatele kohustustele; see võib
muu hulgas tähendada, et protokolliosalise jurisdiktsioonis omistatakse
kliendile siseriiklikus õiguses esitatud määratluse kohaselt blokeeritud
kliendi staatus. Artikkel 8 Jälgimine ja päritolu
kindlakstegemine 1. Eesmärgiga veelgi enam kaitsta tarneahelat ja aidata
kaasa tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise uurimisele, nõustuvad
protokolliosalised kehtestama viie aasta jooksul pärast käesoleva protokolli
jõustumist jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemi, mille moodustavad
riiklikud ja/või piirkondlikud jälgimise ja päritolu kindlakstegemise süsteemid
ning Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni sekretariaadi juures asuv ja kõikide protokolliosaliste jaoks
juurdepääsetav ülemaailmne teabevahetuskeskus, mis võimaldab
protokolliosalistel teha päringuid ja saada asjakohast teavet. 2. Protokolliosalised kehtestavad kooskõlas käesoleva
artikliga jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemi, mida
protokolliosalised rakendavad kõikide nende territooriumil toodetud või sinna
imporditud tubakatoodete suhtes, võttes arvesse oma riigile või piirkonnale
eriomaseid vajadusi ja nende käsutuses olevat parimat tava. 3. Tõhusa jälgimise ja päritolu kindlakstegemise
võimaldamiseks nõuab iga protokolliosaline, et sigarettide puhul viie aasta
jooksul ja muude tubakatoodete puhul kümne aasta jooksul pärast käesoleva
protokolli jõustumist vastava protokolliosalise suhtes kinnitatakse tarbija- ja
välispakenditele ainulaadsed ja turvalised identifitseerimismärgid, mida ei ole
võimalik eemaldada (edaspidi „ainulaadsed identifitseerimismärgid”), näiteks
koodid või templid, või et need moodustavad osa tarbija- ja välispakenditest. 4.1. Lõike 3 kohaldamiseks nõuavad protokolliosalised
jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemi osana, et kas otse või lingi
kaudu oleks kättesaadav järgmine teave, mis aitab protokolliosalistel teha
kindlaks tubakatoodete päritolu ja vajaduse korral ebaseaduslikku kaubandusse
sattumise etapp ning jälgida ja kontrollida tubakatoodete liikumist ning nende
õiguslikku seisundit: a) tootmiskuupäev ja -koht; b) tootmisasutus; c) toote tootmiseks kasutatud masin; d) tootmisvahetus või tootmise aeg; e) esimese sellise kliendi nimi, arveandmed,
tellimusnumber ja maksmisandmed, kes ei ole tootjaga seotud; f) jaemüügi jaoks ette nähtud turg; g) toote kirjeldus; h) ladustamine ja vedu; i) iga teadaoleva järgneva ostja identimisandmed; j) kavandatav veoteekond, veokuupäev, veo
sihtkoht, väljumiskoht ja vastuvõtja. 4.2. Punktides a, b, g ja vajaduse
korral punktis f viidatud teave on ainulaadsete identifitseerimismärkide osa. 4.3. Kui punktis f viidatud teave ei ole märgistamise ajal
kättesaadav, nõuavad protokolliosalised sellise teabe lisamist kooskõlas Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni artikli 15 lõike 2 punktiga a. 5. Protokolliosalised nõuavad käesolevas artiklis kindlaks
määratud tähtaegade jooksul, et kõik tootjad registreeriksid lõikes 4
sätestatud teabe tootmise või esimese kaubasaadetise saatmise ajal või et see registreeritaks
nende territooriumile importimise ajal. 6. Protokolliosalised tagavad, et lõike 5 kohaselt
registreeritud teave on neile kättesaadav lõigetes 3 ja 4 nõutud ainulaadsete
identifitseerimismärkidega ühenduses oleva lingi kaudu. 7. Protokolliosalised tagavad, et lõike 5 kohaselt
registreeritud teave ning sellist teavet lõike 6 kohaselt kättesaadavaks
tegevad ainulaadsed identifitseerimismärgid on protokolliosalise ja selle
pädevate asutuste kehtestatud või heaks kiidetud vormingus. 8. Protokolliosalised
tagavad, et lõike 5 kohaselt registreeritud teave on kooskõlas lõikega 9
taotluse korral juurdepääsetav ülemaailmsele teabevahetuskeskusele selle
riikliku ja/või piirkondliku keskusega toimiva standardse elektroonilise
turvaliidese kaudu. Ülemaailmne
teabevahetuskeskus koostab loetelu protokolliosaliste pädevatest asutustest ja
teeb selle kättesaadavaks kõikidele protokolliosalistele. 9. Protokolliosalised
või pädevad asutused: a) saavad õigeaegselt juurdepääsu lõikes 4
kirjeldatud teabele, esitades päringu ülemaailmsele teabevahetuskeskusele, b) taotlevad sellist teavet üksnes siis, kui see
on vajalik tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise avastamiseks või uurimiseks, c) ei varja teavet põhjendamatult, d) vastavad teabetaotlustele seoses lõikega 4
kooskõlas oma siseriikliku õigusega ning e) kaitsevad vahetatavat teavet ja käsitavad seda
konfidentsiaalsena, nagu see on vastastikku kokku lepitud. 10.
Protokolliosalised nõuavad kehtiva jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise
süsteemi edasiarendamist ning selle ulatuse laiendamist kuni selle hetkeni, mil
tootmis- või impordikohas või tolliformaalsuste täitmise või aktsiisi tasumise
kontrollimise punktis on tasutud kõik tollimaksud ja asjakohased maksud ning
vajaduse korral täidetud muud kohustused. 11. Nagu vastastikku kokku lepitud, teevad
protokolliosalised üksteisega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega
koostööd jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemiga seotud parimate
tavade vahetamisel ja arendamisel, sealhulgas järgmistes valdkondades: a) täiustatud jälgimis- ja päritolu
kindlakstegemise tehnoloogia, sealhulgas teadmiste, oskuste, suutlikkuse ja
eksperditeadmiste arendamise, ülekande ja omandamise lihtsustamine; b) toetuse võimaldamine koolitus- ja suutlikkuse
suurendamise programmide tarbeks protokolliosalistele, kes seda taotlevad; c) tubakatoodete tarbijapakendite ja
välispakendite märgistamise ning skannimise tehnoloogia edasiarendamine, et
teha kättesaadavaks lõikes 4 loetletud teave. 12. Protokolliosalisele
pandud kohustusi ei täida tubakatööstus või neid ei delegeerita
tubakatööstusele. 13. Protokolliosalised
tagavad, et nende pädevatel asutustel, kes on kaasatud jälgimis- ja päritolu
kindlakstegemise süsteemi, piirduksid sidemed tubakatööstusega ja
tubakatööstuse huve esindavate isikutega üksnes käesoleva artikli rakendamise
seisukohast rangelt vajalikuga. 14. Protokolliosalised võivad nõuda tubakatööstuselt oma
käesolevast artiklist tulenevate kohustustega seotud mis tahes kulude tasumist. Artikkel 9 Registrite pidamine 1. Protokolliosalised nõuavad vajaduse korral, et kõik
tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmete tarneahelasse kaasatud füüsilised ja
juriidilised isikud peaksid kõikide asjakohaste tehingute kohta terviklikke ja
täpseid registreid. Nimetatud
registrite abil peab olema võimalik arvestust pidada kõikide nende
tubakatoodete tootmises kasutatud materjalide üle. 2. Protokolliosalised nõuavad vajaduse korral kooskõlas
artikliga 6 litsentsitud isikutelt, et nad esitaksid taotluse alusel pädevatele
asutustele järgmise teabe: a) üldine teave turumahtude, suundumuste ja
prognooside kohta jm asjakohane teave ning b) litsentsi valdaja omanduses, vastutaval hoiul
või kontrolli all olevate tubakatoodete ja tootmisseadmete kogused, mida
hoitakse laos, maksu- ja tolliladudes transiidiprotseduuri, ümberlaadimiskorra
või tollimaksu peatamise korra alusel taotluse esitamise kuupäeva seisuga. 3. Seoses tubakatoodete ja tootmisseadmetega, mida müüakse
või toodetakse protokolliosalise territooriumil ekspordiks või mis liiguvad
protokolliosalise territooriumil transiidiprotseduuri või ümberlaadimiskorra
alusel, kusjuures nende suhtes on tollimaks peatatud, nõuavad
protokolliosalised vajaduse korral, et artikli 6 kohaselt litsentsitud isikud
esitaksid ajal, kui nimetatud tooted ja seadmed viiakse välja lähteriigi
pädevate asutuste kontrolli alt, taotluse korral asjaomastele asutustele
järgmise teabe (elektrooniliselt, kui on olemas vastav taristu): a) kauba saatmise kuupäev toodete viimasest
tegeliku kontrollimise kohast; b) saadetud toodete üksikasjad (sh tootemark,
kogus, ladu); c) kavandatav veoteekond ja sihtkoht; d) selle (nende) füüsilis(t)e või juriidilis(t)e
isiku(te) andmed, kellele tooted saadetakse; e) transpordivahend, sealhulgas vedaja andmed; f) saadetise eeldatav kavandatud sihtkohta
saabumise kuupäev; g) jaemüügi jaoks ette nähtud turg või eeldatav
kasutus. 4. Võimaluse korral nõuavad protokolliosalised, et
jaemüüjad ja tubakakasvatajad (v.a traditsioonilised väikekasvatajad, kelle
tegevus ei ole äriline) peaksid kooskõlas siseriikliku õigusega terviklikku ja
täpset registrit kõikidest asjakohastest tehingutest, milles nad osalevad. 5. Lõike 1 rakendamisel võtavad protokolliosalised tõhusad
seadusandlikud, rakendus-, haldus- või muud meetmed eesmärgiga nõuda, et kõik
registrid: a) hõlmaksid vähemalt nelja-aastast perioodi, b) tehtaks kättesaadavaks pädevatele asutustele, c) peetaks pädevate asutuste nõutavas vormingus. 6. Protokolliosalised
kehtestavad vajaduse korral ja siseriikliku õiguse kohaselt süsteemi, mille
raames jagataks kõikides vastavalt käesolevale artiklile peetavates registrites
sisalduvaid üksikasju teiste protokolliosalistega. 7. Protokolliosalised kohustavad tegema koostööd üksteisega
ja rahvusvaheliste organisatsioonidega täiustatud registripidamise süsteemide
järkjärgulise jagamise ja arendamise alal. Artikkel 10 Turva- ja
ennetusmeetmed 1. Protokolliosalised nõuavad vajaduse korral ning
kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO)
tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni eesmärkidega, et kõik
artiklis 6 viidatud füüsilised ja juriidilised isikud võtaksid vajalikud
meetmed tubakatoodete ebaseaduslikku kaubandusse sattumise ennetamiseks, tehes
muu hulgas järgmist: a) edastades pädevatele asutustele andmed järgmise
kohta: i) piiriülesed rahaülekanded summades, mis on
sätestatud siseriiklikus õiguses, või piiriülesed mitterahalised maksed; ii) kõik „kahtlased tehingud”; b) tarnides tubakatooteid või tootmisseadmeid
üksnes kogustes, mis vastavad selliste toodete nõudlusele kavandatud
jaemüügiturul või nende kasutusele. 2. Protokolliosalised nõuavad vajaduse korral ning
kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO)
tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni eesmärkidega, et artiklis
6 viidatud füüsiliste või juriidiliste isikute teostatud tehingute eest oleksid
lubatud üksnes maksed, mis on tehtud arvel viidatud vääringus ja summas ning
mis laekuvad ainult seaduslike maksekanalite kaudu selle territooriumi
finantsasutustelt, kus asub kavandatud turg, mitte mõne muu alternatiivse
rahaülekandesüsteemi kaudu. 3.
Protokolliosaline võib nõuda, et artiklis 6 viidatud füüsiliste või
juriidiliste isikute maksed tubakatoodete tootmiseks kasutatud materjalide eest
oleksid tema jurisdiktsioonis tehtud üksnes arvel viidatud vääringus ja summas
ning laekuksid ainult seaduslike maksekanalite kaudu selle territooriumi
finantsasutustelt, kus asub kavandatud turg, mitte mõne muu alternatiivse
rahaülekandesüsteemi kaudu. 4. Protokolliosalised tagavad, et käesoleva artikli nõuete
mis tahes rikkumise korral kohaldatakse asjakohaseid kriminaal-, tsiviil- või
haldusmenetlusi ning tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi,
sealhulgas vajaduse korral litsentsi peatamist või tühistamist. Artikkel 11 Müük interneti,
telekommunikatsioonikanalite või mis tahes muu areneva tehnoloogia vahendusel 1. Protokolliosalised nõuavad, et kõik füüsilised ja
juriidilised isikud, kes on kaasatud tubakatoodetega seotud tehingutesse
interneti, telekommunikatsioonikanalite või mis tahes muude arenevate
tehnoloogiapõhiste müügiviiside vahendusel, täidaksid kõik käesoleva
protokolliga hõlmatud asjakohased kohustused. 2. Protokolliosalised kaaluvad interneti,
telekommunikatsioonikanalite või mis tahes muude arenevate tehnoloogiapõhiste
müügiviiside vahendusel toimuva tubakatoodete jaemüügi keelustamist. Artikkel 12 Vabatsoonid ja
rahvusvaheline transiit 1. Protokolliosalised rakendavad kolme aasta jooksul pärast
seda, kui käesolev protokoll on konkreetse osalise suhtes jõustunud, tõhusaid
kontrolle tubaka ja tubakatoodete tootmise ning nendega seotud tehingute üle
vabatsoonides, kasutades kõiki käesolevas protokollis sätestatud asjakohaseid
meetmeid. 2. Lisaks keelatakse vabatsoonist väljaviimise ajal
tubakatoodete hoidmine ühes ja samas konteineris või mis tahes muus veoüksuses
koos muude toodetega. 3. Protokolliosalised võtavad kooskõlas siseriikliku
õigusega vastu kontrolli- ja järelevalvemeetmed tubakatoodete ja toomisseadmete
rahvusvahelise transiidi või ümberlaadimise suhtes oma territooriumil ning
rakendavad neid meetmeid, järgides käesoleva protokolli sätteid, eesmärgiga
ennetada ebaseaduslikku kauplemist kõnealuste toodetega. Artikkel 13 Tollimaksuvaba müük 1. Protokolliosalised rakendavad tõhusaid meetmeid
eesmärgiga tagada tollimaksuvaba müügi vastavus käesoleva protokolli sätetele,
võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku
vähendamise raamkonventsiooni artiklit 6. 2. Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva protokolli
jõustumist tagab protokolliosaliste koosolek oma järgmisena toimuval istungil,
et korraldatakse tõenditel põhinev uuring selgitamaks välja, kui suures
ulatuses on tubakatoodetega ebaseaduslik kauplemine seotud nende toodete
tollimaksuvaba müügiga. Nimetatud uuringu põhjal kaalub protokolliosaliste
koosolek asjakohaseid lisameetmeid. IV OSA. SÜÜTEOD Artikkel 14 Õigusvastane tegevus,
sealhulgas kuriteod 1. Protokolliosalised võtavad siseriikliku
õiguse peamiste põhimõtete alusel vastu seadusandlikud ja muud meetmed, mis on
vajalikud selleks, et kehtestada siseriikliku õiguse kohaselt õigusvastasena
järgmine tegevus: a) tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete
tootmine, hulgimüük, vahendamine, müümine, transportimine, turustamine,
ladustamine, kohaletoimetamine, importimine või eksportimine vastuolus
käesoleva protokolli sätetega; b) i) tubaka, tubakatoodete või
tootmisseadmete tootmine, hulgimüük, vahendamine, müümine, transportimine, turustamine,
ladustamine, kohaletoimetamine, importimine või eksportimine ilma kohaldatavat
tollimaksu, maksusid ja muid lõive tasumata või ilma kohaldatava maksumärgita,
ainulaadse identifitseerimismärgita või muu nõutava märgistuse või märgiseta; ii) igasugune muu tubaka, tubakatoodete või
tootmisseadmete salakaubavedu või salakaubaveo katse, mis ei ole hõlmatud
punkti b alapunktiga i; c) i) igasugune muu tubaka, tubakatoodete
või tootmisseadmete ebaseaduslik tootmine või tubaka pakendamine pakki, millel
maksumärk, ainulaadne identifitseerimismärk või muu nõutav märgistus või märgis
on võltsitud; ii) ebaseaduslikult toodetud tubaka, ebaseaduslike
tubakatoodete või võltsitud maksumärgi ja/või muu vajaliku märgistuse või
märgiseta toodete või ebaseaduslike tootmisseadmete hulgimüük, vahendamine,
müümine, transportimine, turustamine, ladustamine, kohaletoimetamine,
importimine või eksportimine; d) tubakatoodete segamine tarneahelas muude
toodetega, et tubakatooteid peita või varjata; e) tubakatoodete segamine muude toodetega
vastuolus käesoleva protokolli artikli 12 lõikega 2; f) interneti, telekommunikatsioonikanalite või mis
tahes muude arenevate tehnoloogiapõhiste müügiviiside kasutamine tubakatoodete
müümiseks vastuolus käesoleva protokolliga; g) kooskõlas artikliga 6 litsentsi omava
isiku poolt tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete omandamine selliselt
isikult, kellel peaks olema litsents artikli 6 kohaselt, kuid kellel seda
ei ole; h) riigi- või volitatud ametniku takistamine
selliste tööülesannete täitmisel, mis on seotud tubaka, tubakatoodete või
tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise ennetamise, tuvastamise,
tõkestamise, uurimise või kõrvaldamisega; i) i) sellise tunnistuse andmine, mis on
väär, eksitav või puudulik, või kui ei esitata nõutavat teavet riigi- või
volitatud ametnikule, kes täidab tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega
ebaseadusliku kauplemise ennetamise, tõkestamise, tuvastamise, uurimise või
kõrvaldamisega seotud töökohustusi, ning kui see ei ole vastuolus õigusega
mitte anda ütlusi iseenda vastu; ii) tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete
kirjelduse, koguse või väärtuse või muu protokollis täpsustatud teabe väär
deklareerimine ametlikul vormil selleks, et: a) hoiduda kohaldatava tollimaksu, maksude ja
muude lõivude tasumisest või b) piirata kontrollimeetmeid, mis on ette nähtud
tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise
ennetamiseks, tõkestamiseks, tuvastamiseks, uurimiseks või kõrvaldamiseks, iii) ei ole loodud käesoleva protokolliga hõlmatud
registreid ega neid hallatud või hallatakse võltsitud registreid ning j) lõike 2 kohaselt kuriteona sätestatud
õigusvastasest tegevusest saadud tulu rahapesu. 2. Protokolliosalised määravad siseriikliku õiguse peamiste
põhimõtete kohaselt kindlaks, millist lõikes 1 sätestatud õigusvastast või
muud tegevust, mis on seotud tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega
ebaseadusliku kauplemisega ja on vastuolus käesoleva protokolli sätetega,
käsitletakse kuriteona, ning võtab vastu seadusandlikud ja muud meetmed, mis on
vajalikud kindlaksmääratu jõustamiseks. 3. Protokolliosalised teavitavad
protokolli sekretariaati sellest, milline lõigetes 1 ja 2 sätestatud
õigusvastane tegevus on kindlaks määratud kuriteona kooskõlas lõikega 2,
ning edastavad sekretariaadile lõike 2 jõustamise aluseks olevate
õigusaktide koopiad või kirjeldused ja nende edasised muudatused. 4. Selleks et tõhustada rahvusvahelist koostööd tubaka,
tubakatoodete või tootmisvahenditega seotud kuritegude vastu võitlemisel,
julgustatakse protokolliosalisi läbi vaatama oma siseriiklik õigus seoses
rahapesu, vastastikuse õigusabi ja väljaandmisega, võttes arvesse asjakohaseid
rahvusvahelisi konventsioone, mille osalised nad on, tagamaks, et nad jõustavad
tõhusalt käesoleva protokolli sätteid. Artikkel 15 Juriidiliste isikute
vastutus 1. Protokolliosalised võtavad kooskõlas
siseriiklike õiguspõhimõtetega meetmed, mis võivad olla vajalikud juriidiliste
isikute vastutuse kindlaksmääramiseks õigusvastase tegevuse, sealhulgas
käesoleva protokolli artikli 14 kohaselt kindlaks määratud kuritegude
sooritamise korral. 2. Vastavalt protokolliosaliste õiguspõhimõtetele võib
juriidiliste isikute vastutus olla kriminaal-, tsiviil- või haldusvastutus. 3. Selline vastutus ei piira nende füüsiliste isikute
vastutust, kes on seotud siseriiklikes õigusnormides ning käesoleva protokolli
artiklis 14 sätestatud õigusvastase tegevuse või toime pandud kuriteoga. Artikkel 16 Süüdistuse esitamine ja
sanktsioonid 1. Protokolliosalised võtavad kooskõlas siseriikliku
õigusega vajalikud meetmed, et tagada füüsiliste ja juriidiliste isikute
karistamine õigusvastase tegevuse, sealhulgas artikli 14 alusel
kindlaksmääratud kuritegevuse eest tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
kriminaal- või muude karistustega, sealhulgas rahaliste karistustega. 2. Protokolliosalised püüavad tagada, et õigusvastase
tegevuse, sealhulgas artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude
menetlemist käsitleva siseriikliku õiguse kohast kaalutlusõigust rakendatakse
nii, et õigusvastase tegevusega – sealhulgas kuritegudega – seotud
õiguskaitsemeetmed oleksid võimalikult tõhusad ning nende puhul oleks arvesse
võetud vajadust hoida ära õigusvastast tegevust, sealhulgas kuritegusid. 3. Käesoleva protokolli sätted ei mõjuta põhimõtet, et
õigusvastase tegevuse, sealhulgas kooskõlas käesoleva protokolliga kindlaksmääratud
kuritegude ja kohaldatava õiguskaitse või selliste muude õiguspõhimõtete
kirjelduse pädevus, millega kontrollitakse tegevuse õiguspärasust, vastab protokolliosalise
siseriiklikule õigusele ning õigusvastase tegevuse, sealhulgas kuritegude
menetlemine ja nende eest karistamine toimub siseriikliku õiguse alusel. Artikkel 17 Toodete arestimise
korral makstav tasu Protokolliosalised peaksid kooskõlas
siseriikliku õigusega kaaluma võimalust võtta seadusandlikke ja muid meetmeid,
mis võivad olla vajalikud selleks, et anda pädevatele asutustele volitused
koguda arestitud tubaka, tubakatoodete ja/või tootmisseadmete tootjalt,
valmistajalt, levitajalt, importijalt või eksportijalt summa, mis on
proportsionaalne saamata jäänud maksude või tollimaksuga. Artikkel 18 Kõrvaldamine või
hävitamine Konfiskeeritud tubakas, tubakatooted ja tootmisseadmed
hävitatakse võimalikult keskkonnasäästlikke meetodeid kasutades või
kõrvaldatakse vastavalt siseriiklikule õigusele. Artikkel 19 Uurimise erimeetodid 1. Kui siseriikliku õigussüsteemi peamised põhimõtted seda
võimaldavad, võtavad protokolliosalised võimaluste piires ja vastavalt
siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustele vajalikud meetmed, mis
võimaldavad kontrollialuste saadetiste asjakohast kasutamist, ning kui seda
peetakse asjakohaseks, muude selliste uurimise erimeetodite, näiteks
elektroonilise seire ja seire muude vormide kasutamist ning pädevate asutuste varjatud
operatsioonide korraldamist oma riigi territooriumil, et võidelda tõhusalt
tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise vastu. 2. Artikli 14 alusel
kindlaksmääratud kuritegude uurimiseks õhutatakse protokolliosalisi vajaduse
korral sõlmima asjakohaseid kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid
lõikes 1 osutatud meetodite kasutamiseks rahvusvahelise koostöö tasandil. 3. Lõikes 2 sätestatud lepingu või
kokkuleppe puudumisel tehakse otsused kasutada uurimise erimeetodeid
rahvusvahelisel tasandil igal üksikjuhul eraldi ning vajaduse korral võidakse
arvesse võtta asjaomaste protokolliosaliste jurisdiktsiooni kohaldamisega
seotud rahastamiskorda ja tavasid. 4. Protokolliosalised tunnustavad rahvusvahelise koostöö
tähtsust ja vajadust kõnealuses valdkonnas ning teevad üksteise ning rahvusvaheliste
organisatsioonidega koostööd, et arendada välja suutlikkus käesoleva artikli
eesmärkide saavutamiseks. V OSA.
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ Artikkel 20 Üldine teabevahetus 1. Protokolliosalised edastavad käesoleva protokolli
eesmärkide saavutamiseks Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise
leviku vähendamise raamkonventsiooni aruandlusvahendi osana asjakohase teabe
vastavalt siseriiklikule õigusele ning vajaduse korral muu hulgas järgmistes
küsimustes: a) kokkuvõtvalt tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete
arestimise üksikasjad, arestimise kogus, väärtus, toodete kirjeldused,
tootmiskuupäevad ja -kohad ning maksud, millest kõrvale hoiduti; b) import, eksport, transiit, müük, millelt on
tollimaksu tasutud, ja tollimaksuvaba müük ning tubaka, tubakatoodete või
tootmisseadmete kogus või väärtus; c) tubaka,
tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise suundumused,
kasutatud varjamise ning töömeetodid ja d) muu asjakohane teave vastavalt
protokolliosaliste vahel kokkulepitule. 2. Protokolliosalised teevad koostööd üksteise ja pädevate
rahvusvaheliste organisatsioonidega, et suurendada protokolliosaliste
suutlikkust koguda teavet ning seda vahetada. 3. Protokolliosalised peavad kõnealust teavet
konfidentsiaalseks ning seda võivad kasutada üksnes protokolliosalised, välja
arvatud juhul, kui teabe edastanud protokolliosaline on kindlaks määranud
teisiti. Artikkel 21 Teabevahetuse
jõustamine 1. Protokolliosalised edastavad vastavalt siseriiklikule
õigusele või kohaldatavatele rahvusvahelistele lepingutele vajaduse korral omal
algatusel või teise protokolliosalise nõudel, kui see esitab nõuetekohase
põhjenduse, et selline teave on vajalik tubaka, tubakatoodete või
toomisseadmete ebaseadusliku kauplemise tuvastamiseks või uurimiseks, järgmise
teabe: a) asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute
litsentsimise dokumendid; b) teave tubaka, tubakatoodete või
tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemisega seotud füüsiliste ja juriidiliste
isikute tuvastamise, seire ja vastutusele võtmise kohta; c) dokumendid
uurimiste ja menetlemiste kohta; d) dokumendid tubaka, tubakatoodete või
tootmisseadmete impordi- või ekspordimaksu tasumise või tollimaksuvaba müügi
kohta ja e) tubaka,
tubakatoodete või tootmisseadmete arestimise üksikasjad (sealhulgas vajaduse
korral juhtumi viiteandmed, kogus, arestitud toodete või seadmete väärtus, toodete
kirjeldused, seotud üksused, tootmiskuupäev ja -koht) ning töömeetodid
(sealhulgas veovahendid, varjamine, marsruut ja tuvastamine). 2. Protokolliosalistelt käesoleva artikli alusel saadud
teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks. Protokolliosalised võivad täpsustada, et
teavet ei tohi edastada ilma teavet andnud protokolliosalise nõusolekuta. Artikkel 22 Teabevahetus: teabe
konfidentsiaalsus ja kaitse 1. Protokolliosalised määravad riiklikud
pädevad asutused, kellele edastatakse artiklites 20, 21 ja 24 osutatud
teave, ning teavitab teisi protokolliosalisi sellest konventsiooni
sekretariaadi kaudu. 2.
Käesoleva protokolli kohase teabevahetuse suhtes kohaldatakse
konfidentsiaalsust ja privaatsust käsitlevaid siseriiklikke õigusakte. Protokolliosalised kaitsevad edastatud
konfidentsiaalset teavet vastastikuse kokkuleppe alusel. Artikkel 23 Abistamine ja koostöö:
koolitus, tehniline abi ning teaduse-, tehnika- ja tehnoloogiaalane koostöö 1. Protokolliosalised teevad käesoleva protokolli
eesmärkide saavutamiseks koostööd üksteisega ja/või pädevate rahvusvaheliste
ning piirkondlike organisatsioonidega, pakkudes vastastikuse kokkuleppe alusel
koolitust, tehnilist abi ning tehes teaduse-, tehnika- ja tehnoloogiaalast
koostööd. Abi võib hõlmata eksperditeadmiste
või asjakohase tehnoloogia edasiandmist teabekogumise, õiguskaitse, toodete
jälgimise ja päritolu kindlakstegemise, teabehalduse, isikuandmete kaitse,
keelustamise, elektroonilise jälgimise, kohtuekspertiisi, vastastikuse õigusabi
ja väljaandmise valdkonnas. 2. Protokolliosalised võivad vajaduse
korral sõlmida kahepoolseid, mitmepoolseid või muid lepinguid või kokkuleppeid,
et edendada koolitust, tehnilist abi ning teaduse-, tehnika- ja
tehnoloogiaalast koostööd, võttes arvesse arenguriikidest ja üleminekuriikidest
protokolliosaliste vajadusi. 3. Protokolliosalised
teevad vajaduse korral koostööd, et arendada ja uurida võimalusi arestitud
tubaka ja tubakatoodete täpse geograafilise päritolu kindlaksmääramiseks. Artikkel 24 Abi ja koostöö: süütegude
uurimine ja nende eest süüdistuse esitamine 1. Protokolliosalised võtavad kooskõlas siseriikliku
õigusega kõik vajalikud meetmed, et tugevdada koostööd mitmepoolsete,
piirkondlike või kahepoolsete kokkulepete kaudu tubaka, tubakatoodete või
tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise ennetamiseks, tuvastamiseks,
uurimiseks, ning sellega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute vastu süüdistuse
esitamiseks ning nende karistamiseks. 2. Protokolliosalised tagavad, et
haldus-, reguleerivad, õiguskaitse- ja muud asutused, kes võitlevad tubaka,
tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise vastu (sealhulgas
õigusasutused, kui seda võimaldab siseriiklik õigus), teevad koostööd ning
vahetavad asjakohast teavet riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil selliste tingimuste
piires, mis on ette nähtud siseriikliku õigusega. Artikkel 25 Suveräänsuse kaitse 1. Protokolliosalised täidavad käesolevast protokollist
tulenevaid kohustusi kooskõlas riikide suveräänse võrdsuse ja territoriaalse
terviklikkuse ning teiste riikide siseasjadesse mittesekkumise põhimõttega. 2. Käesoleva protokolliga ei anta protokolliosalisele
õigust kohaldada teise riigi territooriumil oma jurisdiktsiooni ega täita
ülesandeid, mida vastavalt teise riigi siseriiklikule õigusele võivad täita
üksnes selle riigi ametiasutused. Artikkel 26 Jurisdiktsioon 1. Protokolliosalised võtavad vajalikud meetmed, et kohaldada
artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude suhtes oma jurisdiktsiooni,
kui: a) kuritegu on toime pandud selle
protokolliosalise territooriumil või b) kuritegu on toime pandud selle
protokolliosalise lipu all sõitva laeva pardal või lennukil, mis kuriteo
toimepanemise ajal oli registreeritud vastavalt selle protokolliosalise
õigusaktidele. 2. Protokolliosaline võib kooskõlas artikliga 25 kohaldada
oma jurisdiktsiooni sellise kuriteo suhtes, kui: a) kuritegu on toime pandud selle
protokolliosalise vastu; b) kuriteo on toime pannud selle
protokolliosalisest riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kelle peamine
elukoht on selle riigi territooriumil, või c) kuritegu on sellena kindlaks määratud
artikli 14 alusel ning toime pandud väljaspool kõnealuse protokolliosalise
territooriumi, et toime panna kuritegu, mis on kindlaks määratud kuriteona
artikli 14 alusel selle riigi territooriumi piires. 3. Protokolliosalised võtavad kooskõlas
artikliga 30 vajalikud meetmed oma jurisdiktsiooni kohaldamiseks vastavalt
artiklile 14 kindlaksmääratud kuritegude suhtes juhul, kui väidetav
õigusrikkuja viibib oma koduriigi territooriumil ning see riik ei anna seda
isikut välja üksnes põhjendusel, et ta on selle riigi kodanik. 4. Protokolliosalised võivad võtta ka
meetmeid, mis võivad olla vajalikud nende jurisdiktsiooni kohaldamiseks
artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude suhtes, juhul kui väidetav
õigusrikkuja viibib oma koduriigi territooriumil ning see riik ei anna teda
välja. 5. Kui protokolliosalist, kes kasutab
oma pädevust lõigete 1 ja 2 kohaselt, on teavitatud sellest, et teine
protokolliosaline või teised protokolliosalised on algatanud sama teguviisi
suhtes uurimise, selle eest süüdistuse esitamise või kohtumenetluse, või ta on
sellest teisiti teada saanud, siis nende protokolliosaliste riikide pädevad
asutused konsulteerivad oma tegevuse kooskõlastamiseks vajaduse korral
üksteisega. 6. Ilma et see piiraks üldise
rahvusvahelise õiguse norme, ei välistata käesoleva protokolliga sellise kriminaaljurisdiktsiooni
kohaldamist, mille protokolliosaline on sätestanud vastavalt oma siseriiklikule
õigusele. Artikkel 27 Õiguskaitsealane
koostöö 1. Protokolliosalised võtavad kooskõlas oma siseriiklike
õigus- ja haldussüsteemidega tõhusad meetmed, et: a) täiustada pädevate asutuste, ametite või
teenistuste vahelisi teabekanaleid või et need vajaduse korral luua
artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude kõiki asjaolusid käsitleva
teabe turvalise ja kiire vahetuse lihtsustamiseks; b) tagada pädevate asutuste, ametite, tolli,
politsei ja teiste õiguskaitseasutuste tõhus koostöö; c) teha koostööd teiste protokolliosalistega
artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegudega seotud konkreetseid
juhtumeid käsitlevates järelepärimistes seoses alljärgnevate andmetega: i) nende isikute andmed, asukoht ja tegevus, keda kahtlustatakse
sellistes kuritegudes osalemises, või muude asjaomaste isikute asukohad; ii) sellistest kuritegudest saadud kriminaaltulu
või vara liikumine ja iii) sellise vara, varustuse või muude
kuriteovahendite liikumine, mida nendeks kuritegudeks on kasutatud või mida
kavatsetakse kasutada; d) vajaduse korral esitada vastav saadetis või
aine analüüside tegemiseks või uurimiseks; e) tõhustada oma pädevate asutuste, ametite ja
talituste vahelist koostööd ning edendada töötajate ja teiste ekspertide vahetust
ning määrata sealhulgas kontaktametnikud, kui asjaomaste protokolliosaliste
kahepoolsete lepingute või kokkulepetega ei ole ette nähtud teisiti; f) vahetada teiste protokolliosalistega asjakohast
teavet selliseid kuritegusid toime panevate füüsiliste ja juriidiliste isikute
kasutatud erivahendite ja meetodite, sealhulgas vajaduse korral marsruutide ja
veovahendite kohta ning nende tegevuse varjamiseks kasutatavate valede
isikuandmete või võltsitud või muude valedokumentide kasutamise või muude
vahendite kohta, ning g) vahetada asjakohast teavet ja kooskõlastada
haldus- ja muid meetmeid, mis on võetud artikli 14 alusel kindlaksmääratud
kuritegude varajaseks tuvastamiseks. 2. Protokolli jõustamiseks kaaluvad protokolliosalised
õiguskaitseasutustevaheliseks otseseks koostööks võimalust sõlmida kahe- või
mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid või juhul, kui kokkulepped on juba
sõlmitud, siis neid vastavalt täiendada. Kui
asjaomased protokolliosalised ei ole lepinguid või kokkuleppeid sõlminud,
võivad protokolliosalised teha seoses käesolevas protokollis käsitletud
kuritegudega vastastikust õiguskaitsealast koostööd käesoleva protokolli
alusel. Vajaduse korral kasutavad
protokolliosalised õiguskaitseasutustevahelise koostöö edendamiseks lepinguid
ja kokkuleppeid, sealhulgas rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega
sõlmitud kokkuleppeid. 3. Protokolliosalised püüavad oma võimaluste piires teha
koostööd, et reageerida tubakatoodete rahvusvahelisele ebaseaduslikule
kauplemisele, mis toimub ajakohaseid tehnikavahendeid kasutades. Artikkel 28 Vastastikune haldusabi Protokolliosalised edastavad kooskõlas vastavate
siseriiklike õigus- ja haldussüsteemidega üksteisele teise protokolliosalise
nõudel või omal algatusel teabe, et tagada tollialaste ja muude asjakohaste
õigusaktide nõuetekohane kohaldamine tubaka, tubakatoodete või
tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise ennetamiseks, tuvastamiseks,
uurimiseks, menetlemiseks ning selle vastu võitlemiseks. Protokolliosalised peavad kõnealust teavet konfidentsiaalseks
ning see on ette nähtud piiratud kasutamiseks, välja arvatud juhul, kui teabe
edastanud protokolliosaline on kindlaks määranud teisiti. Selline
teave võib sisaldada järgmist: a) uued tollimaksud ja muud jõutamismeetodid, mis
on osutunud tõhusaks; b) tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega
ebaseadusliku kauplemise uued suundumused, vahendid ja meetodid; c) kaubad,
mis on teadaolevalt tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega ebaseadusliku
kauplemise objektiks, samuti andmed nende kaupadega seotud kirjelduse,
pakendamise, veo, ladustamise ja kasutatud meetodite kohta; d) füüsilised ja juriidilised isikud, kes on
teadaolevalt toime pannud artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuriteo või
on olnud selles kaasosaline, ning e) muud andmed, mis võivad olla kindlaksmääratud
ametitele abiks riskihindamises kontrolli ja õiguskaitse eesmärkidel. Artikkel 29 Vastastikune õigusabi 1. Protokolliosalised
annavad üksteisele võimalikult ulatuslikku vastastikust õigusabi käesoleva
protokolli artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude uurimisel, kurjategijate
vastu süüdistuste esitamisel ja kohtumenetluste raames. 2. Kui
juriidilist isikut võib õigusabi taotluse esitanud riigis pidada kooskõlas
käesoleva protokolli artikliga 15 vastutavaks kuriteos osalemise eest, antakse
võimalikult suures ulatuses vastastikust õigusabi seoses uurimise, kurjategijale
süüdistuse esitamise ja kohtumenetlusega taotluse saanud riigi asjakohaste
õigusaktide, lepingute ja kokkulepete alusel. 3. Käesoleva artikli kohaselt antavat vastastikust õigusabi
võidakse taotleda selleks, et: a) koguda tõendeid või isikuid üle kuulata; b) toimetada kätte kohtudokumente; c) korraldada läbiotsimine, vara arestimine ja
külmutamine; d) uurida esemeid ja sündmuskohti; e) anda teavet ning esitada asitõendeid ja
eksperdihinnanguid; f) anda asjakohaste dokumentide ja kirjete,
sealhulgas valitsus-, panga-, finants-, ettevõtete ning äridokumentide
originaale või nende tõestatud koopiaid; g) tuvastada kriminaaltulu, vara, kuriteovahendid
või muud esemed või määrata kindlaks nende asukoht tõendite kogumise eesmärgil; h) hõlbustada isiku vabatahtlikku kohtusse
ilmumist taotluse esitanud riigis ning i) osutada muud abi, mis ei ole vastuolus taotluse
saanud riigi siseriikliku õigusega. 4. Käesoleva artikliga ei mõjutata kohustusi, mis tulenevad
teistest kahe- või mitmepoolsetest lepingutest, millega täielikult või
osaliselt reguleeritakse või hakatakse reguleerima vastastikust õigusabi. 5. Käesoleva artikli alusel esitatud taotluste suhtes
kohaldatakse lõikeid 6–24 vastastikuse põhimõtte alusel, kui kõnealused
protokolliosalised ei ole seotud vastastikuse õigusabi lepingu või
valitsustevahelise kokkuleppega. Kui
protokolliosalised on seotud sellise lepingu või valitsustevahelise
kokkuleppega, siis kohaldatakse kõnealuse lepingu või valitsustevahelise
kokkuleppe vastavaid sätteid, välja arvatud juhul, kui protokolliosalised
lepivad kokku, et nad kohaldavad käesoleva artikli lõikeid 6–24. Protokolliosalisi julgustatakse tungivalt
kohaldama neid lõikeid, kui need soodustavad koostööd. 6. Protokolliosalised määravad keskasutuse, kellel on
vastutus ja volitused võtta vastu vastastikuse õigusabi taotlusi ning menetleda
neid või edastada need vastavatele pädevatele asutustele menetlemiseks. Kui protokolliosalisel on konkreetne piirkond
või territoorium, millel on eraldiseisev vastastikuse õigusabi süsteem, võib
protokolliosaline määrata eraldiseisva keskasutuse, kes täidab selle piirkonna
või territooriumi puhul sama ülesannet. Keskasutus tagab saadud taotluste kiire
ja nõuetekohase menetlemise või edastamise.
Kui keskasutus edastab taotluse pädevale asutusele menetlemiseks, õhutab
keskasutus pädevat asutust taotlust kiiresti ja nõuetekohaselt menetlema. Protokolliosalised teavitavad
konventsiooni sekretariaadi juhatajat käesoleva protokolliga ühinemisel, selle
vastuvõtmisel, heakskiitmisel, ametlikul kinnitamisel või ratifitseerimisel
sellel eesmärgil määratud keskasutusest. Vastastikuse
õigusabi taotluste ja nendega seotud teadete edastamine toimub
protokolliosaliste määratud keskasutuste kaudu. See nõue ei piira protokolliosalise õigust nõuda, et taotlus
või teade saadetakse talle diplomaatiliste kanalite kaudu ning erakorralisel
juhul asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, kui see on võimalik
ja kui protokolliosalised sellega nõustuvad. 7. Taotlused esitatakse taotluse saanud protokolliosalisele
vastuvõetavas keeles ning järgides nõudeid, mis võimaldavad kõnealusel
protokolliosalisel kindlaks teha dokumendi ehtsuse, kas kirjalikult või
võimaluse korral sellisel viisil, mis võimaldab jätta kirjaliku tõendi. Protokolliosalisele vastuvõetavast keelest või keeltest teavitatakse
konventsiooni sekretariaadi juhatajat käesoleva protokolliga ühinemise, selle
vastuvõtmise, heakskiitmise, ametliku kinnitamise või ratifitseerimise ajal. Kui protokolliosalised on sellega nõus,
võib erakorralistel asjaoludel esitada suulise taotluse, mis tuleb aga kohe
kirjalikult kinnitada. 8. Vastastikuse õigusabi taotluses esitatakse järgmised
andmed: a) taotluse esitanud asutuse andmed; b) taotlusega seotud uurimise, süüdistuse
esitamise ning kohtumenetluse sisu ja laad ning sellise asutuse nimetus ja
ülesanded, kelle pädevuses on uurimine, süüdistuse esitamine või kohtumenetlus; c) asjakohaste asjaolude lühikokkuvõte, välja
arvatud kohtudokumentide kättetoimetamiseks esitatud taotluse puhul; d) taotletava abi kirjeldus ja konkreetse
menetluse üksikasjad, mille järgimist soovib taotluse esitanud
protokolliosaline; e) võimaluse korral asjaomaste isikute andmed,
asukoht ja kodakondsus; f) tõendite, teabe või meetmete rakendamise
eesmärk ning g) kuritegusid
ja nende eest karistamist käsitlevate siseriiklike õigusaktide sätted. 9. Taotluse saanud protokolliosaline võib nõuda lisateavet,
kui ta peab seda vajalikuks taotluse menetlemiseks vastavalt oma siseriiklikule
õigusele või kui teave lihtsustab taotluse menetlemist. 10. Taotluse saanud protokolliosaline
menetleb taotlust kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja ulatuses, mis ei ole
vastuolus tema siseriikliku õigusega, ning võimaluse korral kooskõlas taotluses
täpsustatud menetlustega. 11. Taotluse esitanud protokolliosaline ei edasta ega
kasuta ilma taotluse saanud protokolliosalise eelneva nõusolekuta teavet ega
tõendeid, mille taotluse saanud protokolliosaline on esitanud muu kui taotluses
märgitud juhtumi uurimiseks, selle eest süüdistuse esitamiseks või
kohtumenetluseks. Käesoleva lõikega ei
piirata taotluse esitanud protokolliosalisel avalikustada oma menetluses teave
ja tõendid, mis kinnitavad süüdistatava isiku süütust. Sel juhul teavitab taotluse esitanud protokolliosaline enne
teabe avalikustamist taotluse saanud protokolliosalist ning konsulteerib temaga,
kui seda nõutakse. Kui erandjuhtudel
ei ole etteteatamine võimalik, teavitab taotluse esitanud protokolliosaline
taotluse saanud protokolliosalist avalikustamisest viivitamata. 12. Taotluse esitanud protokolliosaline võib nõuda, et
taotluse saanud protokolliosaline hoiab taotluse asjaolud ja sisu
konfidentsiaalsena, välja arvatud sellises ulatuses, mis on vajalik taotluse
menetlemiseks. Kui taotluse saanud
protokolliosalisel ei ole võimalik konfidentsiaalsuse nõuet täita, teavitab ta
sellest viivitamata taotluse esitanud protokolliosalist. 13. Kui isik viibib ühe protokolliosalise territooriumil
ning teise protokolliosalise kohus peab teda üle kuulama tunnistajana või
eksperdina, võib esimene protokolliosaline võimaluse korral ning kooskõlas
siseriikliku õiguse aluspõhimõtetega võimaldada korraldada ülekuulamise teise
protokolliosalise taotlusel videokonverentsina, kui kõnealusel isikul ei ole võimalik
või soovitatav ilmuda isiklikult taotluse esitanud protokolliosalise
territooriumile. Protokolliosalised
võivad kokku leppida, et ülekuulamise korraldab taotluse esitanud
protokolliosalise kohus taotluse saanud protokolliosalise kohtu esindajate juuresolekul. 14. Vastastikusest õigusabist võib keelduda, kui: a) taotlus ei ole esitatud vastavalt käesolevale
artiklile; b) taotluse saanud protokolliosaline on
seisukohal, et taotluse menetlemine kahjustab tõenäoliselt tema suveräänsust,
julgeolekut, avalikku korda või muid olulisi huve; c) taotluse saanud protokolliosalise
ametiasutustel on siseriikliku õiguse kohaselt keelatud võtta nõutud meetmeid
samasuguse kuriteo suhtes, kui see oleks kuulunud uurimisele, süüdistuse
esitamisele või kohtumenetlusele tema enda jurisdiktsiooni alusel; d) taotlus hõlmab kuritegu, mille puhul on
maksimaalne karistus taotluse saanud protokolliosalise riigis alla kahe aasta
vangistuse või muude vabadusekaotuse vormide või kui taotluse saanud
protokolliosalise hinnangu kohaselt paneks abi osutamine tema ressurssidele
kuriteo raskusastmega võrreldes ebaproportsionaalse koorma või e) taotluse rahuldamine oleks vastuolus taotluse
saanud protokolliosalise õigussüsteemiga, millega reguleeritakse vastastikuse
õigusabi andmist. 15. Vastastikuse
õigusabi andmisest keeldumist tuleb alati põhjendada. 16. Protokolliosaline ei või keelduda käesoleva artikli
kohasest vastastikuse õigusabi andmisest, põhjendades seda üksnes pangasaladuse
hoidmisega. 17. Protokolliosaline ei või tagasi
lükata vastastikuse õigusabi taotlust, põhjendades seda üksnes sellega, et
kuritegu on seotud ka maksuküsimustega. 18. Protokolliosaline
võib keelduda käesoleva artikli kohasest vastastikuse õigusabi andmisest,
põhjendades seda topeltkaristatavuse puudumisega. Vajaduse korral võib taotluse
saanud protokolliosaline abi siiski anda enda määratud ulatuses, olenemata
sellest, kas tegu on taotluse saanud protokolliosalise siseriiklikus õiguses
määratletud kuriteoga või mitte. 19. Taotluse saanud protokolliosaline rahuldab vastastikuse
õigusabi taotluse võimalikult kiiresti ning püüab järgida taotluse esitanud
protokolliosalise antud tähtaegu, mida on põhjendatud soovitatavalt juba
taotluses. Taotluse saanud
protokolliosaline vastab taotluse esitanud protokolliosalise mõistlikele päringutele
seoses taotluse menetlemise arenguga. Taotluse
esitanud protokolliosaline teavitab taotluse saanud protokolliosalist
viivitamata sellest, kui abi enam ei vajata. 20. Taotluse saanud protokolliosaline
võib vastastikuse õigusabi osutamise edasi lükata, kui abi osutamine takistab
käimasolevat uurimist, süüdistuse esitamist või kohtumenetlust. 21. Enne kui taotluse saanud
protokolliosaline lükkab taotluse lõike 14 alusel tagasi või lükkab taotluse
menetlemise lõike 20 alusel edasi, konsulteerib ta taotluse esitanud
protokolliosalisega, et teha kindlaks, kas ta võib abi anda sellistel
tingimustel, mida ta vajalikuks peab. Kui
taotluse esitanud protokolliosaline nõustub abiga sellistel tingimustel, siis
taotluse saanud protokolliosaline järgib neid tingimusi. 22. Taotluse menetlemise tavapärased
kulud kannab taotluse saanud protokolliosaline, kui asjaomased
protokolliosalised ei ole kokku leppinud teisiti. Kui taotluse menetlemisega kaasnevad kohe või edaspidi olulised
või erakorralised kulud, konsulteerivad protokolliosalised üksteisega, et
määrata kindlaks, millistel tingimustel taotlust menetletakse ja kuidas
kantakse kulud. 23. Taotluse saamise korral taotluse saanud
protokolliosaline: a) annab taotluse esitanud protokolliosalisele
koopiad tema valduses olevatest valitsus- ja muudest dokumentidest ning
teabest, mis siseriikliku õiguse kohaselt on üldsusele kättesaadavad, ning b) võib oma äranägemise järgi anda taotluse
esitanud protokolliosalisele tervikuna, osaliselt või asjakohastel tingimustel
koopiad tema valduses olevatest valitsus- ja muudest dokumentidest ning
teabest, mis siseriikliku õiguse kohaselt ei ole üldsusele kättesaadavad. 24. Vajaduse
korral kaaluvad protokolliosalised võimalust sõlmida kahe- või mitmepoolseid
lepinguid või kokkuleppeid, mis võimaldavad praktiliselt ellu viia ja tõhustada
käesoleva artikli sätteid. Artikkel 30 Väljaandmine 1. Käesolevat artiklit
kohaldatakse käesoleva protokolli artikli 14 alusel kindaksmääratud
kuritegude suhtes, kui: a) isik, kelle väljaandmist nõutakse, asub
taotluse saanud protokolliosalise territooriumil; b) kui väljaandmise taotluse aluseks olev kuritegu
on karistatav nii taotluse esitanud protokolliosalise kui ka taotluse saanud
protokolliosalise siseriikliku õiguse kohaselt ning c) kuritegu on karistatav maksimaalselt nelja-aastase
vangistuse või muude vabaduskaotuse vormidega või rangema karistusega või
selliste lühemate perioodidega, mille asjakohased protokolliosalised on kokku
leppinud vastavalt kahe- või mitmepoolsetele lepingutele või muudele
rahvusvahelistele lepingutele. 2. Kuritegu, mille suhtes kohaldatakse
käesolevat artiklit, loetakse protokolliosaliste vahelistes olemasolevates
väljaandmislepingutes kuriteoks, mille puhul kohaldatakse väljaandmist. Protokolliosalised kohustuvad määratlema
selle kuriteo igas väljaandmislepingus kuriteona, mille puhul kohaldatakse
väljaandmist. 3. Kui
protokolliosaline, kes seab väljaandmise tingimuseks lepingu olemasolu, saab
väljaandmise taotluse teiselt protokolliosaliselt, kellega tal ei ole
väljaandmislepingut sõlmitud, võib ta käsitada väljaandmise õigusliku alusena
käesolevat protokolli nende kuritegude puhul, mille suhtes kohaldatakse
käesolevat artiklit. 4. Protokolliosalised, kes ei sea väljaandmise
tingimuseks omavahelise lepingu olemasolu, tunnistavad kuritegusid, mille
suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit, kuritegudena, mille puhul kohaldatakse
väljaandmist. 5. Väljaandmise puhul kohaldatakse taotluse
saanud protokolliosalise siseriiklikku õigust või kohaldatavaid väljaandmislepinguid,
milles on muu hulgas sätestatud väljaandmist eeldav karistuse alammäär ning
alus, mis võimaldab taotluse saanud protokolliosalisel väljaandmisest keelduda. 6. Protokolliosalised püüavad siseriikliku
õiguse kohaselt kiirendada väljaandmismenetlust ja lihtsustada sellega seotud
tõenditele esitatavaid nõudeid niisuguste kuritegude puhul, mille suhtes
kohaldatakse käesolevat artiklit. 7. Kui protokolliosaline ei anna tema
territooriumil viibivat kahtlustatavat õiguserikkujat seoses kuriteoga, mille
suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit, välja üksnes põhjusel, et see isik on
tema kodanik, annab ta asja väljaandmist taotleva protokolliosalise soovil
viivitamata lahendada oma pädevatele asutustele, kes tegelevad süüdistuse
esitamisega. Pädevad asutused teevad
otsuse ja korraldavad menetluse samal viisil kui juhul, mil vastavalt
protokolliosalise siseriiklikule õigusele oleks tegemist muu sarnase kuriteoga. Asjaomased protokolliosalised teevad üksteisega
koostööd, eelkõige menetlust ja tõendeid käsitlevates küsimustes, et tagada
menetlemise tõhusus. 8. Kui protokolliosalise siseriikliku õiguse kohaselt on
võimalik tema kodanik välja anda või muul viisil üle anda üksnes tingimusel, et
isik tuuakse kõnealusesse riiki tagasi väljaandmis- või üleandmistaotluse aluseks
olnud kohtumenetluses mõistetud karistust kandma, ning kui see
protokolliosaline ja isiku väljaandmist taotlenud protokolliosaline nõustuvad
selle võimalusega ja muude tingimustega, mida nad asjakohaseks peavad,
käsitletakse tingimuslikku välja- või üleandmist piisavana, et täita
lõikes 7 ette nähtud kohustust. 9. Kui väljaandmisest, mida kohtuotsuse täitmiseks
taotletakse, keeldutakse põhjusel, et isik, kelle väljaandmist taotletakse, on
taotluse saanud protokolliosalise riigi kodanik, siis kaalub taotluse saanud
protokolliosaline, juhul kui siseriiklik õigus seda võimaldab, kui see on
kooskõlas muude sellise õiguse nõuetega ning kui taotluse saanud
protokolliosaline seda taotleb, taotluse esitanud lepinguosalise siseriikliku
õiguse kohaselt kehtestatud kohtuotsuse või selle kandmata jäänud osa
täideviimist. 10. Isikule, kelle kohtumenetlus on
seotud kuritegudega, mille suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit, tagatakse
menetluse igas etapis õiglane kohtlemine, sealhulgas selle protokolliosalise
siseriiklikus õiguses sätestatud õigused ja tagatised, mille territooriumil
isik viibib. 11. Käesoleva
protokolli sätteid ei tõlgendata sellisena, et nende alusel võib väljaandmist
nõuda, kui taotluse saanud protokolliosalisel on alust arvata, et taotlus on esitatud
isikule süüdistuse esitamiseks või isiku karistamiseks tema soo, rassi,
religiooni, kodakondsuse, etnilise päritolu või poliitiliste veendumuste alusel
või kui nõude täitmine kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eespool toodud
põhjusel. 12. Protokolliosalised ei või väljaandmistaotlust tagasi
lükata üksnes sel põhjendusel, et kuritegu on seotud ka maksuküsimustega. 13. Enne väljaandmisest keeldumist
konsulteerib taotluse saanud protokolliosaline vajaduse korral taotluse
esitanud protokolliosalisega, et anda talle võimalus avaldada oma arvamust ning
esitada oma väidetega seonduv teave. 14. Protokolliosalised sõlmivad
väljaandmiseks või selle tõhustamiseks kahe- ja mitmepoolseid lepinguid või
kokkuleppeid. Kui protokolliosalised
on seotud olemasoleva lepingu või valitsustevahelise kokkuleppega, siis
kohaldatakse kõnealuse lepingu või valitsustevahelise kokkuleppe vastavaid
sätteid, välja arvatud juhul, kui protokolliosalised lepivad kokku, et nad
kohaldavad käesoleva artikli lõikeid 1–13. Artikkel 31 Väljaandmise tagamise
meetmed 1. Taotluse
saanud protokolliosaline võib kooskõlas siseriikliku õiguse ja
väljaandmislepingutega võtta isiku, kelle väljaandmist taotletakse ning kes
viibib tema territooriumil, vahi alla või võtta muid asjakohaseid meetmeid, et
tagada tema kohalolek väljaandmismenetluse ajal, kui ta on veendunud, et
asjaolud seda nõuavad ja on kiireloomulised ning kui taotluse esitanud
protokolliosaline seda nõuab. 2. Lõike 1 kohaselt võetud meetmetest teavitatakse
taotluse esitanud protokolliosalist kooskõlas siseriikliku õigusega,
nõuetekohaselt ja viivitamata. 3. Isikul, kelle suhtes võetakse
lõike 1 kohaseid meetmeid, on õigus: a) suhelda viivitamata selle riigi lähima asjakohase
esindajaga, mille kodakondsus tal on või kui see isik on kodakondsuseta isik,
siis selle riigi esindajaga, mille territooriumil on ta peamine elukoht, ning b) selle riigi esindaja külastusele. VI OSA.
ARUANDLUS Artikkel 32 Aruandlus ja
teabevahetus 1. Protokolliosalised esitavad protokolliosaliste
koosolekule konventsiooni sekretariaadi kaudu perioodilisi aruandeid käesoleva
protokolli rakendamise kohta. 2. Aruannete vormi ja sisu määrab kindlaks
protokolliosaliste koosolek. Kõnealused
aruanded on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni aruandlusvahendi osa. 3. Lõikes 1 osutatud perioodiliste aruannete sisu
kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse järgmist: a) teave käesoleva protokolli rakendamiseks võetud
õigus-, täite-, haldus- ja muude meetmete kohta; b) vajaduse korral teave käesoleva protokolli
rakendamisel ette tulnud piirangute ja tõkete ning nende ületamiseks võetud
meetmete kohta; c) vajaduse korral teave finants- ja tehnilise abi
kohta, mida on osutatud, saadud või taotletud tubakatoodetega ebaseadusliku
kauplemise kõrvaldamisega seotud tegevuseks, ning d) artiklis 20 täpsustatud teave. Juhtudel,
mil asjakohast teavet juba kogutakse protokolliosaliste konverentsi
aruandlussüsteemi osana, ei nõua protokolliosaliste koosolek andmete topelt
edastamist. 4. Protokolliosaliste koosolek kaalub
vastavalt artiklitele 33 ja 36 arenguriikidest ja üleminekuriikidest
protokolliosaliste abistamise korda, kui need taotlevad seda käesolevast
artiklist tulenevate kohustuste täitmiseks. 5. Asjakohastele artiklitele vastava
teabevahetuse suhtes kohaldatakse konfidentsiaalsust ja privaatsust käsitlevat
siseriiklikku õigust. Protokolliosalised
kaitsevad vastastikuse kokkuleppe alusel konfidentsiaalset teavet, mida on
edastatud või vahetatud. VII OSA.
INSTITUTSIOONILINE KORD JA FINANTSRESSURSID Artikkel 33 Protokolliosaliste
koosolek 1. Käesolevaga asutatakse protokolliosaliste koosolek. Konventsiooni sekretariaat kutsub
protokolliosaliste koosoleku esimese istungi kokku vahetult enne või vahetult
pärast protokolliosaliste konverentsi järgmist korralist istungjärku, mis
toimub pärast protokolli jõustumist. 2. Seejärel kutsub konventsiooni sekretariaat
protokolliosaliste koosoleku korrapärase istungi kokku vahetult enne või
vahetult pärast protokolliosaliste konverentsi korralist istungit. 3. Protokolliosaliste koosoleku
erakorralised istungid toimuvad ajal, mil protokolliosaliste koosolek seda
vajalikuks peab või mis tahes protokolliosalise kirjalikul nõudel, kui seda
taotlust toetab vähemalt kolmandik osalistest kuue kuu jooksul alates päevast,
mil sekretariaat edastab taotluse osalistele. 4. Protokolliosaliste koosoleku suhtes
kehtivad mutatis mutandis tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni konverentsi osaliste kodukord ja finantseeskirjad, kui
protokolliosalised ei otsusta teisiti. 5.
Protokolliosaliste koosolek teostab korrapärast järelevalvet protokolli
rakendamise üle ning langetab protokolli tõhusa rakendamise edendamiseks
vajalikke otsuseid. 6. Protokolliosaliste koosolek otsustab selliste
vabatahtlikult kindlaksmääratavate maksete suurusjärgu ja mehhanismi, mida
protokolliosalised teevad protokolli elluviimiseks, ning määrab kindlaks muud
vajalikud ressursid protokolli rakendamiseks. 7. Protokolliosaliste koosolek võtab igal korrapärasel
istungil konsensuse alusel vastu eelarve ja töökava finantsperioodiks, mis
kestab kuni järgmise korralise istungini, ning see eelarve ja töökava ei ole
seotud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni eelarve ja töökavaga. Artikkel 34 Sekretariaat 1. Käesoleva protokolli sekretariaadiks on konventsiooni
sekretariaat. 2. Konventsiooni sekretariaadi ülesanded käesoleva
protokolli sekretariaadina on järgmised: a) korraldada protokolliosaliste koosoleku,
allorganite ning protokolliosaliste koosoleku loodud töörühmade ja muude
organite istungeid ning osutada neile vajalikke teenuseid; b) võtta vajaduse korral vastu, analüüsida,
edastada ning anda asjaomastele protokolliosalistele ning protokolliosaliste
koosolekule tagasisidet aruannete kohta, mis on saadud vastavalt käesolevale
protokollile, ning lihtsustada teabevahetust protokolliosaliste vahel; c) pakkuda protokolliosalistele, eriti arengu-
ning üleminekuriikidest protokolliosalistele nende taotluse korral tuge
vastavalt käesoleva protokolli sätetele taotletud teabe kogumisel, edastamisel
ja vahetamisel ning abi kättesaadavate ressursside leidmiseks, et lihtsustada
käesolevast protokollist tulenevate kohustuste rakendamist; d) koostada protokolliosaliste koosoleku
juhendamisel ja sellele esitamiseks aruandeid käesoleva protokolliga seotud
tegevuse kohta; e) tagada protokolliosaliste koosoleku
juhendamisel vajalik koostöö pädevate rahvusvaheliste ja piirkondlike
valitsustevaheliste organisatsioonide ja muude asutustega; f) sõlmida
protokolliosaliste koosoleku juhendamisel haldus- ja lepingulisi kokkuleppeid,
mis on vajalikud ülesannete tõhusaks täitmiseks protokolli sekretariaadina; g) võtta vastu ja vaadata üle selliste
valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide avaldusi, kes soovivad
end registreerida protokolliosaliste koosoleku vaatlejatena, tagades samal
ajal, et nad ei ole seotud tubakatööstusega, ning esitada ülevaadatud avaldused
protokolliosaliste koosolekule seisukoha võtmiseks, ning h) täita sekretariaadi muid ülesandeid, mis on
protokollis täpsustatud, ja ülesandeid, mille protokolliosaliste koosolek talle
määrab. Artikkel 35 Protokolliosaliste
koosoleku ja valitsustevaheliste organisatsioonide suhted Käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks vajaliku tehnilise
ja rahanduskoostöö pakkumiseks võib protokolliosaliste koosolek nõuda pädevate
rahvusvaheliste ja piirkondlike valitsustevaheliste organisatsioonide,
sealhulgas finantseerimis- ja arendusasutuste koostööd. Artikkel 36 Rahalised vahendid 1. Protokolliosalised tunnistavad rahaliste vahendite
tähtsust käesoleva protokolli eesmärkide saavutamisel ning Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni artikli 26 tähtsust konventsiooni eesmärkide
saavutamisel. 2. Protokolliosalised toetavad rahaliselt käesoleva
protokolli eesmärkide saavutamiseks kavandatud siseriiklikke meetmeid kooskõlas
riiklike kavade, prioriteetide ja programmidega. 3. Protokolliosalised edendavad vajaduse
korral kahepoolseid, piirkondlikke, kohalikke ja muid mitmepoolseid kanaleid,
et aidata rahaliste vahendite abil suurendada arenguriikidest ja
üleminekuriikidest protokolliosaliste suutlikkust suurendamist täita käesoleva
protokolli eesmärke. 4. Ilma et see piiraks artikli 18
kohaldamist, julgustatakse protokolliosalisi kooskõlas siseriikliku õiguse ja
poliitikaga ning kui see on asjakohane, kasutama tubaka, tubakatoodete ja
tootmisseadmetega ebaseaduslikust kauplemisest saadud konfiskeeritud
kriminaaltulu käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks. 5. Asjakohastes piirkondlikes ja
rahvusvahelistes valitsustevahelistes organisatsioonides ning finantseerimis-
ja arendusasutustes esindatud protokolliosalised julgustavad neid asutusi ja
organisatsioone toetama rahaliselt arenguriikidest ja üleminekuriikidest
protokolliosalisi, et aidata neil täita käesolevast protokollist tulenevaid
kohustusi, ilma et see piiraks neis organisatsioonides osalemise õigust. 6. Protokolliosalised lepivad kokku, et: a) protokolliosaliste
abistamiseks käesolevast protokollist tulenevate kohustuste täitmisel tuleks
kõik asjakohased võimalikud ja olemasolevad ressursid, mis on kättesaadavad
käesoleva protokolli eesmärkidega seotud meetmeteks, ühendada, ja kasutada neid
kõigi protokolliosaliste, eelkõige arenguriikidest ja üleminekuriikidest
protokolliosaliste toetamiseks; b) konventsiooni
sekretariaat teavitab arenguriikidest ja üleminekuriikidest protokolliosalisi,
kui need seda taotlevad, kättesaadavatest rahastamisallikatest, et lihtsustada
neil käesolevast protokollist tulenevate kohustuste täitmist. 7. Protokolliosalised võivad kooskõlas Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni artikli 5 lõikega 3 tubakatööstuselt nõuda
protokolliosalise kohustusega seotud kulude kandmist, et saavutada käesoleva
protokolli eesmärgid. 8. Protokolliosalised püüavad kooskõlas oma siseriikliku
õigusega saavutada protokolli rakendamise isefinantseerimine, sealhulgas kehtestades
tubakatoodetele makse ja muid tasusid. VIII OSA.
VAIDLUSTE LAHENDAMINE Artikkel 37 Vaidluste lahendamine Käesoleva protokolli tõlgendamist või kohaldamist
käsitlevad vaidlused protokolliosaliste vahel lahendatakse vastavalt Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni artiklile 27. IX OSA.
PROTOKOLLI TÄIENDAMINE Artikkel 38 Protokolli
muudatusettepanekud 1. Protokolliosalised võivad esitada käesoleva protokolli
muudatusettepanekuid. 2. Protokolliosaliste koosolek arutab käesoleva protokolli
muudatusettepanekuid ja võtab need vastu. Konventsiooni
sekretariaat edastab käesoleva protokolli muudatusettepanekute teksti
protokolliosalistele vähemalt kuus kuud enne istungit, kus ettepanek
kavatsetakse vastu võtta. Konventsiooni sekretariaat edastab
muudatusettepanekud ka käesolevale protokollile allakirjutanutele ning
hoiulevõtjale tema teavitamiseks. 3. Protokolliosalised teevad kõik endast sõltuva, et jõuda
käesoleva protokolli kõigi muudatusettepanekute suhtes kokkuleppele konsensuse
alusel. Kui kõik jõupingutused
konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei ole jõutud, võetakse
muudatusettepanek vastu istungil kohalolevate ja hääletavate protokolliosaliste
kolmeneljandikulise häälteenamusega. Mõiste
„kohalolevad ja hääletavad protokolliosalised” tähendab käesolevas artiklis
protokolliosalisi, kes on kohal ning hääletavad poolt või vastu. Konventsiooni sekretariaat edastab
vastuvõetud muudatusettepanekud hoiulevõtjale, kes edastab need kõikidele
protokolliosalistele vastuvõtmiseks. 4. Muudatusettepaneku
heakskiitmiskiri antakse hoiule protokolli hoiulevõtjale. Vastavalt
lõikele 3 vastu võetud muudatus jõustub selle vastu võtnud
protokolliosaliste jaoks üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on
saanud heakskiitmiskirja vähemalt kahelt kolmandikult protokolliosalistest. 5. Muudatus jõustub teiste
protokolliosaliste jaoks üheksakümnendal päeval pärast kuupäeva, mil need
protokolliosalised annavad kõnealuse muudatusettepaneku heakskiitmiskirja
hoiulevõtjale hoiule. Artikkel 39 Käesoleva protokolli
lisade vastuvõtmine ja nende muutmine 1. Protokolliosalised võivad teha ettepanekuid käesoleva
protokolli lisade vastuvõtmiseks või nende muutmiseks. 2. Lisades võib esitada üksnes nimekirju ja vormide
näidiseid ning muid selgitavaid menetlus-, teadus-, tehnika- või haldusteabega
seotud materjale. 3. Käesoleva protokolli lisad ja
nende muudatusettepanekud tehakse, võetakse vastu ja need jõustuvad kooskõlas
artiklis 38 sätestatud menetlusega. X OSA.
LÕPPSÄTTED Artikkel 40 Reservatsioonid Käesoleva protokolli suhtes ei tohi teha reservatsioone. Artikkel 41 Protokollist taganemine 1. Igal ajal pärast kahe aasta möödumist käesoleva
protokolli jõustumisest protokolliosalise suhtes, võib see protokolliosaline
protokollist taganeda, esitades hoiulevõtjale selle kohta kirjaliku teate. 2. Taganemine
jõustub ühe aasta möödumisel päevast, mil hoiulevõtja on taganemisteate kätte
saanud, või taganemisteates märgitud hilisemal kuupäeval. 3. Kui protokolliosaline taganeb Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsioonist, tähendab see, et ta on taganenud ka käesolevast
protokollist alates tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioonist
taganemise kuupäevast. Artikkel 42 Hääleõigus 1. Käesoleva protokolli igal osalisel on üks hääl, välja
arvatud lõikes 2 sätestatud juhul. 2. Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid
kasutavad nende pädevusse kuuluvates küsimustes oma hääleõigust, kusjuures
häälte arv võrdub nende liikmesriikide arvuga, kes on käesoleva protokolli
osalised. Organisatsioon ei kasuta
oma hääleõigust, kui hääleõigust kasutab tema liikmesriik, ja kasutab
hääleõigust, kui liikmesriik oma hääleõigust ei kasuta. Artikkel 43 Allakirjutamine Protokoll on allakirjutamiseks avatud kõigile Maailma
Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise
raamkonventsiooni osalistele 10.–11. jaanuarini 2013 Maailma
Terviseorganisatsiooni peakorteris Genfis ning seejärel kuni 9. jaanuarini
2014 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis. Artikkel 44 Protokolli ratifitseerimine,
vastuvõtmine, heakskiitmine, ametlik kinnitamine või sellega ühinemine 1. Riigid peavad käesoleva protokolli ratifitseerima, vastu
võtma, heaks kiitma või sellega ühinema ning piirkondlikud
majandusintegratsiooni organisatsioonid, kes on Maailma Terviseorganisatsiooni
(WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osalised, peavad
protokolli ametlikult kinnitama või sellega ühinema. Protokoll on avatud ühinemiseks alates sellele päevale järgnevast
kuupäevast, mil see suletakse allakirjutamiseks. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis-, ametliku
kinnitamise või ühinemiskiri antakse hoiule protokolli hoiulevõtjale. 2.
Protokolliosaliseks saav piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon,
kelle ükski liikmesriik ei ole protokolliosaline, täidab protokollis ette
nähtud kohustusi. Kui
protokolliosalised on organisatsioon ja selle liikmesriik või liikmesriigid,
otsustavad organisatsioon ja selle liikmesriigid, kuidas jaotada vastutust
protokolliga ette nähtud kohustuste täitmisel. Sellistel juhtudel ei ole
organisatsioonil ja selle liikmesriikidel õigust kasutada protokollis
sätestatud õigusi samaaegselt. 3. Piirkondlikud majandusintegratsiooni
organisatsioonid teevad oma ametlikus kinnitamise või ühinemiskirjas teatavaks,
milline on nende pädevus käesoleva protokolliga reguleeritud valdkondades. Need organisatsioonid teatavad oma pädevuse
olulisest muutumisest ka hoiulevõtjale, kes teavitab sellest protokolliosalisi. Artikkel 45 Jõustumine 1. Käesolev protokoll jõustub üheksakümnendal päeval pärast
seda, kui hoiuleandjale antakse hoiule neljakümnes ratifitseerimis-,
vastuvõtmis-, ametliku kinnitamise või ühinemiskiri. 2. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise
leviku vähendamise raamkonventsiooni osalise jaoks, kes ratifitseerib, võtab
vastu, kiidab heaks või kinnitab ametlikult käesoleva protokolli või ühineb
sellega pärast lõikes 1 sätestatud jõustamiseks vajalike tingimuste
täitmist, jõustub käesolev protokoll üheksakümnendal päeval pärast
ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis-, ühinemis- või ametliku kinnitamise
kirja hoiuleandmise kuupäeva. 3. Käesoleva artikli kohaselt ei
käsitata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni hoiule antud kirja
organisatsiooni liikmesriikide hoiule antud kirjade lisana. Artikkel 46 Hoiulevõtja Käesoleva protokolli hoiulevõtja on Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni peasekretär. Artikkel 47 Autentsed tekstid Käesoleva protokolli originaal, mille araabia-, hiina-,
hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed,
antakse hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. [1] ELT L 312,
15.6.2004, lk 8. [2] EÜT L 172,
5.7.2001, lk 1. [3] EÜT L 190,
18.7.2002, lk 1. [4] ELT L 196,
2.8.2003, lk 45. [5] ELT L 328,
2.11.2006, lk 59. [6] Nõukogu
akt 2000/C 197/01, 29. mai 2000, millega kehtestatakse Euroopa Liidu lepingu
artikli 34 kohane konventsioon Euroopa Liidu riikide vahelise vastastikuse
õigusabi kohta kriminaalasjades (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1). [7] ELT L 323,
10.7.2009, lk 20. [8] EÜT L 24,
23.1.1998, lk 1. [9] ELT L 386,
29.12.2006, lk 89. [10] ELT L 312,
15.6.2004, lk 8. [11] Protokolliosalised
võivad sellega seoses lisada vajaduse korral viite Maailma Tolliorganisatsiooni
kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile. [12] Kui on
asjakohane, viidatakse riigile kui piirkondliku majandusintegratsiooni
organisatsioonile. [13] Turvaline
teabevahetus kahe protokolliosalise vahel on kaitstud pealtkuulamise ja
rikkumise (võltsimise) eest. Teisisõnu ei tohi kolmandatel isikutel olla
võimalik lugeda või muuta kahe protokolliosalise vahel vahetatavat teavet.