Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles, Itaalia) /* COM/2012/0616 final */
SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset
finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai
2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib
paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada igal aastal Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fondi (EGF) mahus, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem
finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust. Fondist toetuse saamise tingimused on
sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta
määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi
loomise kohta[2]. 30. detsembril 2011 esitas Itaalia
taotluse EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles, et saada fondist
rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 30 (Muude
transpordivahendite tootmine)[3]
alla kuuluvas kümnes ettevõttes NUTS II piirkonnas Emilia Romagna (ITH5)
Itaalias. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist
otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et
kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on
täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed || EGFi viitenumber || EGF/2011/026 Liikmesriik || Itaalia Artikkel 2 || b) Asjaomased ettevõtted || 10 NUTS II piirkond || Emilia Romagna (ITH5) NACE Revision 2 osa || 30 (Muude transpordivahendite tootmine) Vaatlusperiood || 28.02.2011 – 28.11.2011 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg || 1.03.2012 Taotluse esitamise kuupäev || 30.12.2011 Koondamisi vaatlusperioodil || 512 Eeldatav meetmetes osalevate koondatute arv || 502 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 3 932 992 EGFi toetuse rakendamisest tulenevad kulud[4] (eurodes) || 157 000 EGFi toetuse rakendamisest tulenevad kulud (%) || 3,84 Eelarve kokku (eurodes) || 4 089 992 EGFi toetus eurodes (65 %) || 2 658 495 1. Taotlus esitati komisjonile 30. detsembril
2011 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 10. septembrini 2012. 2. Taotlus vastab fondi
kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2
punktis b, ning see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud
kümnenädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest
tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse
finants- ja majanduskriisiga 3. Et tõendada koondamiste seost
ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, märkis Itaalia, et kaherattaliste
mootorsõidukite registreerimine Euroopas (mis esindab sisenõudlust) on
märkimisväärselt langenud (kõige suurem muutus oli –42 % mopeedide ja –31 %
mootorrataste puhul vahemikus 2007—2010)[5].
Kaherattaliste
mootorsõidukite registreerimine ELis || Mopeedid || Mootorrattad || Registreeritud sõidukid || Eelmise aastaga võrreldes || 2010. aasta võrreldes 2007. aastaga || Registreeritud sõidukid || Eelmise aastaga võrreldes || 2010. aasta võrreldes 2007. aastaga 2007 || 901 425 || || -42 % || 1 520 030 || || -31 % 2008 || 876 102 || -3 % || 1 410 020 || -7 % 2009 || 740 970 || -15 % || 1 230 .043 || -13 % 2010 || 523 397 || -29 % || 1 044 129 || -15 % 4. Itaalia rõhutas, et
kaherattaliste mootorsõidukite tootmine Euroopas on samuti ülemaailmse finants-
ja majanduskriisi tõttu järsult langenud, eelkõige aastatel 2007—2009. ACEMi
statistika kohaselt[6]
vähenes Euroopa peamiste kaherattaliste mootorsõidukite tootjate[7] toodang 2007.—2009. aastal
37 % ja 2008.—2009. aastal 25 %. Kaherattaliste
mootorsõidukite tootmine riikide kaupa6 5. Itaalia ametivõimud osutasid
ka Euroopa kaherattaliste mootorsõidukite tööstuse ebasoodsale olukorrale
seoses Aasias asuvate tootjate üha suurema mõjuga jalg- ja mootorrataste
ekspordi osas. Praegu on maailma suurimad tootjad eelkõige Hiina – maailma
suurim jalg- ja mootorrataste eksportija 25 % turuosaga, ning tasapisi on
juurde tulnud India (aastatel 2007—2010 suurenes India ekspordi ülemaailmne
turuosa 1 %-lt 2,70 %-le). Nende riikide suurenev osa selgitab
suurema osa Euroopa tootjate jalg- ja mootorrataste ekspordi üldist vähenemist
(erandid on Saksamaa ja Hispaania aastatel 2009—2010), mis puudutas eelkõige
Prantsusmaad ja Itaaliat (viimase ekspordiosa maailma tasandil on kümne aasta
jooksul vähenenud enam kui 30 %). Ekspordi turuosa (jalg- ja mootorrattad)[8] ¾ Hiina (CN) ¾ Itaalia (IT) ¾ Saksamaa (DE) ¾ Hispaania (ES) ¾ India (IN) ¾ Prantsusmaa (FR) ¾ Ühendkuningriik (UK). 6. Itaalia
kirjeldas, et jalg- ja mootorrataste ekspordi väärtus kahanes kiiresti aastatel
2008—2009 (näiteks –21,3 % aastatel 2008—2009 ELi jaoks ja –25,9 %
Itaalia jaoks)8. Ekspordi mõningane
taastumine 2010. aastal suurendas lõhet nii-öelda arenenud ja
esilekerkivate riikide vahel: esimesed naasevad üldiselt oma 2008. aasta
eelsele eksporditasemele (isegi kui see jääb keskmiselt 20 % madalamaks
võrreldes 2008. aastaga), teised saavutavad paremaid tulemusi kui 2008. aastal
(Hiina näiteks suurendas oma ekspordi väärtust 2009.—2010. aastal 32,4 %
võrra, India 35,8 % võrra, EL samal ajal vaid 9,5 % võrra). 7. Itaalia (Euroopa suurim
kaherattaliste mootorsõidukite tootja) on tõendanud, et riigi tasandil on
mootorrataste ja mopeedide tootmine, kus Emilia Romagna piirkond on oluline
osaline (käesoleva taotluse kolm ettevõtet, kes toodavad mootorrattaid oma
kaubamärgi all: Morini, Malaguti ja Minarelli), vähenenud (6 %
vahemikus 2009—2010). Kõige tähelepanuväärsem vähenemine puudutab
kaherattaliste mootorsõidukite kogutoodangut, mis langes Itaalias 641 000
sõidukilt 2008. aastal 448 100 sõidukini 2010. aastal (–30 %)[9]. 8. Itaalia tuletas meelde, et
alates 2006. aastast on tema mootorrataste ja mopeedide varuosade import
(arvestades, et seitse käesoleva taotluse äriühingut kuuluvad kohalikku
paljudest äriühingutest koosnevasse võrgustikku, mis on spetsialiseerunud
varuosade ja komponentide tootmisele kaherattaliste mootorsõidukite tööstuse
jaoks) on suurem kui eksport (viimase kümne aasta jooksul ei ole seda varem
juhtunud)[10]. 9. Samuti
märkisid Itaalia ametiasutused, et mootorrataste ja mopeedide registreerimise
märkimisväärne vähenemine Euroopas on tunda andnud ka Itaalias (aastatel 2009—2010
vähenes mootorrataste ja mopeedide registreerimine 27 %)[11]. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus
artikli 2 punktis b esitatud kriteeriumidele 10. Itaalia esitas oma taotluse
määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide
alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja
koondamine 9 kuu jooksul NACE Revision 2 ühe osa alla kuuluvas
valdkonnas NUTS II tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. 11. Taotluses osutatakse 512
koondatule kümnes ettevõttes, mis kuuluvad NACE Revision 2 osa 30
alla (Muude transpordivahendite tootmine) 9-kuuse vaatlusperioodi jooksul 28. veebruarist
2011 kuni 28. novembrini 2011. Neist 512 koondamisest 63 on määratud
kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande
kohaselt ja 449 sama lõigu kolmanda taande kohaselt. 12. Komisjon sai 19. juulil 2012
kinnituse, et artikli 2 teise lõigu kolmanda taande kohaselt loendatud
isikud on tõepoolest koondatud (esuberi). Selgitus koondamiste ettenägematuse
kohta 13. Finantskriis tabas sektorit 2008. aastal
ja on kulgenud valutumalt kõige suuremate tootjate jaoks, kes oma suuruse tõttu
on suutnud paremini kohaneda (näiteks Ducati). Itaalia märgib, et
olukord on sootuks erinev mootorrattaid või nende varustust tootvate väikeste
ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks[12],
keda on otseselt mõjutanud mootorrataste nõudluse (registreerimiste) vähenemine
alates 2008. aastast ja tootmise järsk vähenemine alates 2008. aastast.
Nad on püüdnud tootmist kohandada, et oma turuosa säilitada (näiteks Motori Minarelli puhul neljataktilisi mootoreid tootes
või Motori Malaguti puhul teiste markidega
koostööd tehes). Hoolimata oma püüetest pidid Itaalia
taotlusega hõlmatud kümme ettevõtet 2011. aastal kas koondama osa
töötajatest või ettevõtte lõplikult sulgema. Töötajaid koondanud ettevõtete andmed
ning toetust vajavate töötajate kirjeldus 14. Taotluses osutatakse 512 töötaja
koondamisele kümnes ettevõttes. Ettevõtete ja koondatud töötajate arv ENGINES ENGINEERING || 6 || MOTORI MALAGUTI S.P.A. || 150 F. FABBRI ACCESSORI || 5 || MOTORI MINARELLI || 19 GALVANOTECNICA & PM || 43 || PAIOLI COMPONENTS || 6 MASIERO ANTONIO CAMBI || 16 || PAIOLI MECCANICA || 51 MOTO MORINI S.P.A. || 38 || VERLICCHI NINO E FIGLI || 178 Ettevõtteid kokku: 10 || Koondatud töötajaid kokku: 512 || 15. Samuti teatas Itaalia, et
kümnest ettevõttest kolm ei sulgenud ettevõtet lõplikult ega koondanud kogu
personali (Engines engineering, Motori Minarelli ja F. Fabbri
accessori). 16. 512 vaatlusperioodi jooksul
koondatud inimest on vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3a
punktile a abikõlblikud. Toetusmeetmed hõlmavad 512 koondatud töötajast
neid 502 töötajat, kes ei ole veel töökohta leidnud. 17. Toetust vajavad töötajad
jagunevad järgmiselt: Kategooria || Arv || Osatähtsus Mehed || 294 || 58,6 Naised || 208 || 41,4 ELi kodanikud || 481 || 95,8 Kolmandate riikide kodanikud || 21 || 4,2 15–24-aastased || 2 || 0,4 25–54-aastased || 416 || 82,9 55–64-aastased || 82 || 16,3 üle 64-aastased || 2 || 0,4 18. Meetmetega hõlmatud töötajate
hulgas ei ole pikaajalise terviseprobleemi või puudega töötajaid. 19. Elukutsete lõikes on
jagunemine järgmine: Kategooria || Arv || Osatähtsus Tehnikud ja keskastme spetsialistid || 11 || 2,2 Ametnikud || 200 || 39,8 Seadme- ja masinaoperaatorid || 291 || 58,0 20. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikliga 7 on Itaalia kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri
etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse
jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid
põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle
asutuste ja huvirühmade kirjeldus 21. Taotlusega hõlmatud
territoorium on NUTS II tasandi piirkond Emilia Romagna, Itaalia kirdeosas asuv
maakond, kus 1. jaanuari 2011 seisuga oli 4 432 418 elaniku,
rahvastikutihedusega 197,49 elanikku km2 kohta (lähedane Itaalia
keskmisele, milleks on 200 elanikku km2 kohta). 22. Itaalia ametiasutused
rõhutasid asjaolu, et Emilia Romagna rahvastikutihedus vähenes kiiremini kui
Itaalia keskmine (loomuliku juurdekasvu määr on palju madalam kui Itaalia
keskmine: –1,3 % võrreldes –0,4 %-ga riigi tasandil aastal 2010[13]). 23. Emilia Romagna on ka piirkond,
kus rahvastiku vananemine on suurem kui Itaalia keskmine (seal elavate üle 65aastaste
inimeste arv oli 2011. aastal kahe protsendipunkti võrra suurem Itaalia
keskmisest, 0—14-aastaseid inimesi oli 13,3 %, kusjuures riigi keskmine
oli 14 %)[14]. 24. Itaalia ametiasutuste
kirjelduse kohaselt on Emilia Romagna elujõulise majandusega piirkond (2009. aastal
toodetud rikkus vastab 8,7 %-le Itaalia SKPst, SKP elaniku kohta on 30 493
eurot, mis on suurem riigi keskmisest – 25 237 eurot)[15], mis kannatas majandus- ja
finantskriisi pärast keskmiselt teistest piirkondadest rohkem. 25. Samuti märkis Itaalia, et aastatel
2008—2009 langes Emilia Romagna SKP elaniku kohta keskmiselt rohkem kui riigi
tasandil (–4,89 % võrreldes –3,6 %-ga) ning et ka SKP langes
tugevamalt (–3,7 %) võrreldes kogu riigi arenguga (–3 %). 26. Emilia Romagna on endiselt
Itaalia tähtsuselt kolmas piirkond ekspordi ja neljas impordi poolest. Aastal 2010
vähenes Emilia Romagna eksport kolmandatesse riikidesse siiski võrreldes 2008. aastaga
10,8 %. Hoolimata Emilia Romagna positiivsest kaubandusbilansist vahemikus
2008—2010 vähenes piirkonna kaubandusülejääk samal perioodil märkimisväärselt –16,5 %
võrra. 27. Emilia Romagna kannatas ka
tegutsevate äriühingute arvu üleriigilise vähenemise ja äriühingute loomise
vähenemise tõttu (2008. aastal loodi Itaalias 80 483 uut ettevõtet,
võrreldes 77 443-ga aastal 2011). 28. Peamised ametiasutused ja
osapooled on Itaalia töö- ja sotsiaalpoliitika ministeerium (Ministero del
Lavoro e delle Politiche Sociali), Emilia Romagna maakond (Regione
Emilia-Romagna), Itaalia kohalike omavalitsuste keskliit (ANCI - Associazione
Nazionale Comuni Italiani), Itaalia Provintside Liit (UPI: Unione delle
Province d'Italia), käsitööliste ning väikeste ja keskmise suurusega
ettevõtete üleriigiliste liitude kohalikud ühendused (CNA: Confederazione
Nazionale dell'Artigianato e della Piccola e Media Impresa Regionale
dell'Emilia-Romagna et Confartigianato Bologna), kooperatiivide ja
sotsiaalmajandusettevõtete organisatsioonid (Confcooperative et Legacoop
Emilia-Romagna ), üks Itaalia tootmis- ja teenindusettevõtteid esindav
organisatsioon (Confindustria), tööandjate organisatsioonid (Unindustria
Bologna et Unionapi) ja ametiühingud: CGIL (Confederazione
Generale Italiana del Lavoro), CISL (Confederazione Italiana Sindacati
dei Lavoratori), FIM (Federazione Italiana Metalmeccanici), FIOM (Federazione
Impiegati Operai Metallurgici), UIL (Unione Italiana del Lavoro) ja
UILM (Unione Italiana Lavoratori Metalmeccanici). Koondamiste oodatav mõju kohalikule,
piirkondlikule või riigi tööhõivele 29. Koondamised kaherattaliste
mootorsõidukite sektoris toimusid seoses riigi ja piirkonna majanduse
muutumisega kolmanda sektori tugevnemise suunas (töötlev tööstus moodustab vaid
11,6 % piirkonna töökohtadest). Itaalia ametiasutused rõhutavad, et
kaherattaliste mootorsõidukite tootmise jätkamiseks peavad ettevõtted
spetsialiseeruma protsessidele ja koostisosadele, milles on ühendatud
innovatsioon ja erialased oskused. Nende hinnangul ei ole enam kohta keskmise
või odavama hinnaga motorollerite ja mootorrataste kohalikule tootmisele ning
lisaseadmetele või varuosadele spetsialiseerunud ettevõtete arendamine ei saa
enam toimuda ainult ajalooliste kohalike kaubamärkide (näiteks Ducati) kaudu. 30. Itaalia ametiasutused
täpsustasid, et kaherattaliste mootorsõidukite sektor annab tööd ligikaudu 4 000
inimesele, võtmata arvesse nendega seotud lisaseadmete või varuosade
tootmisettevõtteid, mis kuuluvad sageli NACE Revision 2 teistesse
kategooriatesse. Nende hinnangul on kriis selles valdkonnas mõjutanud 1 382
inimest ja on oodata veel koondamisi seotud sektorites, mis annavad tööd
tuhandetele inimestele[16]. 31. Samuti rõhutasid Itaalia
ametiasutused tööhõiveolukorra halvenemist Emilia Romagnas, kus tööhõivemäär on
aastatel 2008—2010 vähenenud umbes kolme protsendipunkti võrra (70,2 %-lt 67,4 %-ni).
Töötuse määr, mis on küll Itaalia kõige madalamate hulgas, on piirkonnas
pidevalt tõusnud (3,2 % aastal 2008 – 5,8 % aastal 2010) ja see on eriti
kõrge 15—24-aastaste noorte hulgas, kus see on aastatel 2008—2010 tõusnud enam
kui 11 punkti võrra (11 %-lt 22,3 %-ni). 32. Lõpuks rõhutab Itaalia, et sel
piirkonna jaoks kriitilisel ajal on massiliselt kasutatud meetmeid, mis tagavad
raskustesse sattunud ettevõtete töötajatele nende sissetuleku asendamise
(näiteks CIGS – Cassa integrazione guadagni straordinaria, erakorralise töötutoetuse
kassa) (CIGSiga seotud tundide arv on selles piirkonnas aastatel 2008—2010
suurenenud 14 korda). Rahastatav individuaalsete teenuste
kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle
täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 33. Järgnevalt kirjeldatud meetmed
moodustavad kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi, mille eesmärk on
võimaldada 502 asjaomasel töötajal tööturule naasta. Asjaomased isikud saavad
valida meetmed, milles nad soovivad osaleda, järgides meetmete ajalist
järjekorda. See hõlmab minimaalseid põhiteenuseid kõigile asjaomastele
töötajatele (nt kutsenõustamine, abi aktiivseks tööotsimiseks ning koolitus ja
ümberõpe), millele lisanduvad spetsiaalsed teenused, mis on suunatud teatavatele
töötajatele (töökohavahetuse toetamine ja ettevõtluse edendamine). Osa
asjaomastest töötajatest saab pakutavates meetmetes osalemise korral ka toetust
(aktiivseks tööotsimiseks). –
Kutsenõustamine See meede hõlmab struktureeritud arutelusid
(kollektiivsed või individuaalsed), et parandada töötaja personaalset
teadlikkust, et võimaldada tal kindlaks määrata oma huvid, isiklikud võimed ja
parandamist vajavad oskused ning koostada enda jaoks arengukava. Seda teenust
pakutakse 502 asjaomasele töötajale. –
Abi aktiivseks tööotsimiseks Selle meetme eesmärk on soodustada töötajate
personaalse enese reklaamimise strateegia loomist, kasutades praktilisi
tööotsimise tehnikaid (vabade kohtade otsimine, valmistumine tööintervjuuks, CV
ja motivatsioonikirjade koostamine) kohaliku tööpakkumise raames, vajadusel
toetatakse töötajat kuni tööintervjuuni. Seda teenust pakutakse 502 asjaomasele
töötajale. –
Koolitus ja ümberõpe See 400 töötajale ettenähtud meede seisneb
keskmiselt 4 000 euro väärtusega koolitustšekis, mida saab kasutada üksnes
iga töötaja jaoks kindlaksmääratud koolitussuuna raames (jättes talle siiski
teatava paindlikkuse, et määrata kindlaks oma vajadused koolituse,
kutsepraktika, kutsenõustamise vms osas). –
Töökohavahetuse toetamine See eristiimul on suunatud 260 töötajale, kes
on kõige ebasoodsamas olukorras ja võivad saada avalik-õiguslikelt või
eraettevõtetelt töökohavahetuse alast nõustamist ja tööhõiveteenuseid.
Ettevõttele või teenusepakkujale, tänu kellele on töötaja perioodi lõpuks
tähtajatu lepinguga töö leidnud, makstakse 5 000 euro suurune preemia[17]. –
Ettevõtluse edendamine See meede hõlmab personaliseeritud teenuseid
töötajate toetamiseks (arvestades nende oskusi ja nende töökogemuse võimalikku
väärtustamist), et mõista ettevõtlust ja tööd füüsilisest isikust ettevõtjana.
Tegevus toimub rühmamentorluse vormis, et analüüsida füüsilisest isikust
ettevõtjana tegutsemise ja ettevõtluse piiranguid ja võimalusi (äriplaan,
idufirma... ). Itaalia ametiasutuste hinnangul võiks see teenus olla suunatud
asjaomastest töötajatest 61-le. –
Toetus aktiivseks tööotsimiseks See meede, mis on suunatud 216 asjaomasele
töötajale, makstakse keskmiselt 500 euro suuruse igakuise toetusena
maksimaalselt viie kuu jooksul, töötajatele, kes osalevad aktiivselt EGFi
meetmetes, vastavalt kuu jooksul EGFi tegelikult meetmetes osalemise päevade
arvule. Selle toetuse maksmine on rangelt seotud töötaja võetud kohustusega
osaleda aktiivselt tööturule naasmise protsessis. 34. Fondi toetuse rakendamisega
seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006
artiklile 3, hõlmavad kulusid, mis on ette nähtud toetustaotluse
ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja
reklaamiks. 35. Individuaalsed teenused, mida
Itaalia ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse
(EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Itaalia
ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 4 089 992
eurot, sellest 3 932 992 eurot individuaalsete teenuste jaoks ja 157 000
eurot (3,84 % kogukuludest) fondi toetuse rakendamisega seotud kuludeks.
Fondilt taotletav kogusumma on 2 658 495 eurot (65 %
kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust saava töötaja kohta (eurodes) || Kulu kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused [määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik] Kutsenõustamine || 502 || 186 || 93 372 Abi aktiivseks tööotsimiseks || 502 || 310 || 155 620 Koolitus ja ümberõpe || 400 || 4 000 || 1 600 000 Töökohavahetuse toetamine || 260 || 5 000 || 1 300 000 Ettevõtluse edendamine || 61 || 4 000 || 244 000 Toetus aktiivseks tööotsimiseks || 216 || 2 500 || 540 000 Individuaalsed teenused kokku || || 3 932 992 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud [määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik] Ettevalmistus || || 7 000 Kontroll || || 80 000 Teavitamine ja reklaam || || 10 000 Kontrollimeetmed || || 60 000 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 157 000 Eeldatavad kulud kokku || || 4 089 992 EGFi toetus (65 % kogukuludest) || || 2 658 495 36. Itaalia kinnitab, et eespool
kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et
meetmete topeltrahastamine on välistatud. ESFi ja EGFi sarnaste eesmärkidega
või samadele töötajatele suunatud meetmete pidev järelevalve võimaldab vältida
ESFi (või muude ELi vahendite või programmide) ja EGFi rahastatud meetmete
kattumist. Kuupäev, millal alustati või
kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele
töötajatele 37. Itaalia alustas asjaomastele
töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 1. märtsil 2012.
Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist,
mille kohta on esitatud kaasrahastamistaotlus. Seega kujutab kõnealune kuupäev
endast fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust. Menetlused tööturu osapooltega
konsulteerimiseks 38. Taotlust EGFist rahalise
toetuse saamiseks arutati ametiasutuste ja muude punktis 28 kirjeldatud
huvirühmadega 12. oktoobril 2011, 14. detsembril 2011 ja 16. jaanuaril
2012 toimunud koosolekutel. 39. Itaalia ametiasutused on
kinnitanud, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse
koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on
siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 40. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006
artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Itaalia ametiasutused oma
taotluses · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis
on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute
vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja
neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks; · kinnitatud, et eespool nimetatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta
toetust muudest ELi rahalistest vahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 41. Itaalia on komisjonile
teatanud, et rahalist toetust hallatakse järgmiselt: korraldus-,
sertifitseerimis- ja auditeerimisasutus on Ministerio del Lavoro e delle
Politiche Sociali – Direzione Generale per le Politiche Attive e Passive del Lavoro
(MLPS – DG PAPL), (MLPS – DG PAPL Ufficio A tegutseb
korraldusasutusena; MLPS – DG PAPL Ufficio B sertifitseerimis- ja MLPS –
DG PAPL Ufficio C auditeerimisasutusena). Korraldusasutuse
vahendusasutus on Emilia Romagna maakond (Direzione Generale Cultura
Formazione e Lavoro). 42. Itaalia ametiasutused
teatasid, et nad rakendavad EGFi haldus- ja kontrollisüsteemi, mille Itaalia
töö- ja sotsiaalpoliitika ministeerium on vastu võtnud (vt 29.9.2011. aasta
dokument prot. 40/0002218) ning korraldus-, sertifitseerimis- ja
auditeerimisasutuse tööjuhendit (vt 26.10.2011. aasta dokument prot. 40/0005840). Rahastamine 43. Itaalia taotluse põhjal on
kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti
(sealhulgas EGFi toetuse rakendamise kulud) 2 658 495 euro ulatuses,
mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav eraldis fondist
põhineb Itaalia esitatud teabel. 44. Arvestades määruse (EÜ)
nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava
toetuse võimalikku maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust,
teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas,
mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 45. Kavandatava rahalise toetuse
puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks
aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006
artikli 12 lõikes 6. 46. Tehes käesoleva ettepaneku
fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud
kolmepoolse menetluse, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt
institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas.
Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi
kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil
kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja
komisjoni. Kui üks eelarvepädev institutsioon on eriarvamusel, kutsutakse kokku
ametlik kolmepoolne kohtumine. 47. Samuti esitab komisjon
ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse
konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 48. Kui eelarvepädev institutsioon
on vastu võtnud juba esitatud ettepanekud EGFi kasutuselevõtmiseks, kasutatakse
täielikult ära maksete assigneeringute summa, mis algselt eelarvereale 04 05 01
sisestati ning sellest ei piisa seega käesoleva taotluse jaoks vajaliku summa
katmiseks. 49. 1 160 745 euro
suuruse ülekandega Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” eelarverealt
kantakse üks osa käesoleva taotluse jaoks vajalikust summast. 50. Paranduseelarvega nr 6
taotletava suurendamisega kaetakse ülejäänud käesoleva taotluse jaoks vajalik
summa 1 497 750 eurot. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi
kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai
2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja
usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/026
IT/Emilia-Romagna Motorcycles, Itaalia) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet
eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[18] eriti selle punkti 28; võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri
2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fondi loomise kohta,[19]
eriti selle artikli 12 lõiget 3; võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[20], ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise
Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi
töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste
struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi
pöörduda. (2) Fondi rakendusala on
laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 kuni 30. detsembrini 2011
esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud
otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta
institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit
eurot aastas. (4) Itaalia esitas 30. detsembril
2011 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses koondamistega NACE Revision 2
osa 30 (Muude transpordivahendite tootmine) alla kuuluvas kümnes ettevõttes
NUTS II piirkonnas Emilia Romagna (ITH5) Itaalias ning sellele lisati
täiendavat teavet kuni 10. septembrini 2012. Taotlus vastab rahalise
toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006
artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 2 658 495 euro
eraldamiseks. (5) Seega tuleks Itaalia rahalise
toetuse taotluse rahuldamiseks võtta kasutusele fondi vahendid, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest
võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 658 495
eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu
Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta
määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade
statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust
(EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi
(ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [4] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda
lõiguga. [5] Allikas: ACEM (Euroopa Mootorratastetootjate Liit,
Association des Constructeurs Européens de Motocycles - http://www.acem.eu)
Registrations and deliveries - 2011. aasta väljaanne. [6] Allikas: ACEM (Euroopa Mootorratastetootjate Liit,
Association des Constructeurs Européens de Motocycles - http://www.acem.eu)
Production - 2011. aasta väljaanne. [7] Itaalia, Hispaania, Prantsusmaa, Saksamaa, Austria,
Ühendkuningriik, Tšehhi Vabariik, Portugal ja Rootsi. [8] Allikas: ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD)
andmed jalg- ja mootorrataste kaubanduse kohta. [9] Allikas: Associazione Nazionale Ciclo Motociclo Accessori (ANCMA) - www.ancma.it. [10] Allikas: ANCMA. [11] Allikas: ACEM. [12] Käesolev taotlus hõlmab 10 väikest ja
keskmise suurusega ettevõtet, kus töötab keskmiselt 92 inimest – minimaalselt 6
töötajat ja maksimaalselt 363 töötajat ettevõtte kohta. [13] Allikas: ISTAT (Itaalia Statistikaamet) – tabel 3: http://demo.istat.it/altridati/indicatori/index.html#tabreg. [14] Allikas: ISTAT – tabel 6: http://demo.istat.it/altridati/indicatori/index.html#tabreg. [15] Allikas: Banca d'Italia, Economie regionali, L'economia dell'Emilia-Romagna – 2011: http://www.bancaditalia.it/pubblicazioni/econo/ecore/2011/analisi_s_r/1131_emilia. [16] Itaalia mainis eelkõige järgmisi NACE
Revision 2 osasid: 24
(Metallitootmine), 25 (Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed), 26
(Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine), 27 (Elektriseadmete
tootmine), 28 (Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine) ja 29
(Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine). [17] Preemia makstakse välja üksnes siis,
kui see ei ole ettenähtud ka tööhõive edendamise alaste regionaalpoliitika
õigusaktidega. [18] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [19] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [20] ELT C […], […], lk […].