Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta /* COM/2012/0260 final - 2012/0134 (NLE) */
SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Vastavalt nõukogu
poolt antud volitustele[1]
pidas Euroopa Komisjon Guinea-Bissau Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse
ja Guinea-Bissau Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu
protokolli uuendamise üle. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 10.
veebruaril 2012 uus protokoll. Uus protokoll hõlmab kolmeaastast ajavahemikku
alates protokolli allkirjastamise kuupäevast. Lepingu
protokolli peamine eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused
Guinea-Bissau vetes täiendavate võimaluste piires. Komisjon võttis muu hulgas
aluseks välisekspertide teostatud järelhindamiste tulemused ja kõnealuse
lepingu raames asutatud teaduskomitee arvamused. Partnerluslepingu
üldine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi
vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku
kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks
Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas. Eelkõige on protokolliga on ette nähtud
kalapüügivõimalused järgmiste kategooriate puhul: –
krevetikülmutustraalerid: 3 700 brt; –
kala- ja peajalgsete külmutustraalerid: 3 500
brt; –
28 tuunipüügiseinerit / pinnaõngejadaga püügilaeva; –
12 ritvõngedega tuunipüügilaeva. Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule
ettepaneku võtta Euroopa Parlamendi nõusolekul uus protokoll oma otsusega
vastu. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Enne kalandussektorit ning keskkonna- ja
arengualaseid valitsusväliseid organisatsioone ühendava kaugsõidulaevastiku
piirkondliku nõuandekomisjoni raames toimunud läbirääkimisi konsulteeriti
huvitatud isikutega. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel
koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Guinea-Bissau kalandusprotokolli
jätkumise vastu. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesolevat
menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust
protokolli enda ajutise kohaldamise kohta ja nõukogu määrust, milles
käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist ELi liikmesriikide vahel. 4. MÕJU EELARVELE Protokolliga ette
nähtud kogu rahaline toetus summas 9 200 000 eurot kogu perioodi
vältel hõlmab: 6 200 000 euro suuruse rahalise toetuse eest a) kuni
40 luba tuunipüügilaevadele ja 7 200 brutotonni traaleritele ning b)
3 000 000 euro suurust toetust Guinea-Bissau Vabariigi
kalanduspoliitika arengu edendamiseks. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika
eesmärkidele. 5. VALIKULISED ÜKSIKASJAD 2012/0134 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi
vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise
kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja
rahaline toetus) sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218
lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti riikide
parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[2] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu võttis 17. märtsil
2008 vastu määruse (EÜ) nr 241/2008, Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau
Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta[3]. (2) Liit on pidanud Guinea-Bissau
Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette liidu
laevade kalapüügivõimalused Guinea-Bissau suveräänsete õiguste või
jurisdiktsiooni all olevates vetes. (3) Nende läbirääkimiste
tulemusena parafeeriti 10. veebruaril 2012. aastal uus protokoll. (4) Kõnealune uus protokoll
allkirjastati vastavalt otsusele nr …/2012/EL[4]
ja seda hakati selle allkirjastamise hetkest ajutiselt kohaldama. (5) Seega tuleks kõnealune
protokoll sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi
vaheline protokoll (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja
Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga
ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus)[5] kiidetakse Euroopa Liidu nimel
heaks. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on
volitatud liidu nimel esitama protokolli artiklis 19 sätestatud teatise, et
väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda[6]. Artikkel 3 Käesolev otsus
jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu
nimel eesistuja PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi
vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja
rahaline toetus Artikkel 1
Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Kolme (3) aasta jooksul on
Euroopa Liidu laevadele kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antud
kalapüügivõimalused järgmised: –
koorikloomad ja põhjalähedased liigid: (a)
krevetikülmutustraalerid: 3 700 brt/aastas; (b)
kala- ja peajalgsete külmutustraalerid: 3 500
brt/aastas; –
pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1.
lisas). (a)
tuunikülmutusseinerid ja õngejadalaevad: 28 laeva; (b)
ritvõngedega tuunipüügilaevad: 12 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse
käesoleva protokolli artiklite 7 ja 9 kohaselt. Artikkel 2
Rahaline toetus – makseviisid 1. Protokolli artiklis 1
osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud
rahaline toetus 9 200 000 eurot aastas. 2. Rahaline toetus sisaldab: (a)
6 200 000 euro suurust aastast toetust
juurdepääsuks Guinea-Bissau majandusvööndi kalavarudele ja (b)
3 000 000 euro suurust aastast eritoetust
Guinea-Bissau kalanduspoliitika toetamiseks. 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva
protokolli artiklites 7, 9, 14, 15 ja 17 osutatud tingimustel. 4. Lõike 2 punktides a ja b
osutatud rahaline toetus esimese aasta eest makstakse hiljemalt 30 päeva pärast
protokolli jõustumist ja järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli aastapäeva
saabumisel. 5. Lõike 2 punktis a osutatud
rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult Guinea-Bissau ametiasutuste
pädevusse. 6. Käesoleva artikliga ette
nähtud maksed kantakse Guinea-Bissau keskpangas avatud riigikassa
arveldusarvele, mille andmed edastab kalandusministeerium (Secrétariat d'Etat à
la Pêche) igal aastal. Artikkel 3
Vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamine
Guinea-Bissau vetes 1. Käesoleva protokolli
jõustumisel ja hiljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad
lepinguosalised kalandusalase partnerluslepingu artiklis 10 ette nähtud
ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle üksikasjalikes
rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises: (a)
ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2
punktis b osutatud rahalise eritoetuse kasutamise kohta; (b)
ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärkides,
edendamaks vastavalt tähtajale Guinea-Bissau vetes säästvat ja
vastutustundlikku kalapüüki, arvestades Guinea-Bissau riikliku
kalanduspoliitikaga või muude poliitiliste suundadega, millel on seos säästliku
ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; (c)
kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda
aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Mõlemad lepinguosalised
peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees
heaks kiitma. 3. Ühiskomiteele on tehtud
ülesandeks mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimist jälgida. Vajaduse
korral jätkavad lepinguosalised kõnealust jälgimist ka pärast käesoleva
protokolli kehtivuse lõppu kuni artikli 2 lõike 2 punktiga b ette nähtud
eritoetuse täieliku ammendumiseni. Artikkel 4
Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Lepinguosalised kohustuvad
edendama Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki,
lähtudes kõnealustes vetes kala püüdvate eri riikide laevade
mittediskrimineerimise ning kalavarude ja mere ökosüsteemide säästva kasutamise
põhimõttest. 2. Käesoleva protokolli
kehtivusaja jooksul teevad Euroopa Liit ja Guinea-Bissau koostööd, et jälgida
kalavarude seisundi arengut Guinea-Bissau majandusvööndis. 3. Lepinguosalised kohustuvad
tõhustama Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja
Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) soovitustega arvestamist ning
edendama kalavarude vastutustundliku majandamise alast koostööd alampiirkonna
tasemel ja eelkõige kalanduse alampiirkondliku komisjoni raames. 4. Lepinguosalised
konsulteerivad omavahel ühiskomitee raames, et võtta vajaduse korral ja
vastastikusel kokkuleppel uusi meetmeid kalavarude säästva majandamise
tagamiseks. Artikkel 5
Ühine teaduskomitee 1. Ühine teaduskomitee koosneb
mõlema lepinguosalise poolt võrdsel arvul nimetatud teadlastest.
Lepinguosaliste otsusel võib kutsuda ühises teaduskomitees osalema ka
vaatlejaid, eelkõige selliste kalavarude majandamise piirkondlike
organisatsioonide nagu Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) esindajaid. 2. Kalandusalase
partnerluslepingu artikli 4 lõike 1 kohaselt tuleb ühine teaduskomitee kokku
vähemalt kord aastas. Kohtumised toimuvad vaheldumisi Guinea-Bissaus ja Euroopa
Liidus Kummagi lepinguosalise taotlusel võib kokku kutsuda ka teisi kohtumisi.
Kohtumiste eesistujaks on lepinguosalised vaheldumisi. 3. Ühise teaduskomitee ülesanded
järgmisi tegevuste vallas on järgmised: (a)
koguda andmeid Guinea-Bissau majandusvööndis
käesoleva protokolliga hõlmatud liike püüdvate riiklike ja välismaiste
kalalaevade püügikoormuse ja väljapüügi kohta; (b)
pakkuda välja, jälgida või analüüsida iga-aastasi
hindamiskampaaniaid, mis aitavad kaasa kalavarude hindamisprotsessile ja
võimaldavad teha kindlaks kalapüügivõimalused ning kalavarude ja nende
ökosüsteemide säilimist tagavad kasutamisvõimalused; (c)
eelnevast lähtudes töötada välja iga-aastane
teaduslik aruanne kõnealuse lepinguga hõlmatud kalapüügipiirkondade kohta; (d)
koostada omal algatusel või vastuseks ühiskomitee
või ühe lepinguosalise taotlusele teaduslik seisukoht nende tegevusmeetmete
kohta, mis aitaksid käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarusid ja
kalapüügipiirkondi säästlikult kasutada. Artikkel 6
Ühe kalapüügipiirkonna sulgemine Guinea-Bissau
poolt 1. Juhul kui Guinea-Bissau
otsustab ühise teaduskomitee seisukohast lähtudes kalavarude säilitamise
eesmärgil ühe kalapüügipiirkonna sulgeda, tuleb kokku ühiskomitee, et
analüüsida sellise otsuse põhjuseid, hinnata sulgemise mõju ELi laevade
tegevusele käesoleva lepingu raames ja võtta vastu otsus võimalike
korrektiivmeetmete kohta. 2. Lõikes 1 osutatud juhul lepib
ühiskomisjon kokku ELi poolt lepingu kohaselt makstava rahalise toetuse
proportsionaalses vähendamises ja vajaduse korral laevaomanikele makstavas
hüvitises. 3. Ühe püügipiirkonna sulgemist
Guinea-Bissau poolt teadusliku seisukoha alusel tuleb kohaldada
mittediskrimineerivalt kõikide – nii riigi, liidu või kolmanda riigi lipu all
sõitvate – laevade puhul, mis kõnealuses püügipiirkonnas kala püüavad. Artikkel 7
Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel
kokkuleppel Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib
kohandada ühiskomisjoni ühisel kokkuleppel ja lähtuvalt ühise teaduskomitee
soovitustest. Sellisel juhul kohandatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud
rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel,
tehes vajalikud muudatused ka käesolevas protokollis ja selle lisas. Artikkel 8
Katsepüük 1. Katsepüügi eesmärk on teha
kindlaks uute kalapüügipiirkondade kasutamise tehniline teostatavus ja
majanduslik tasuvus. 2. Euroopa Komisjon edastab
Guinea-Bissau ametiasutustele katsepüügilitsentside taotlused tehnilise toimiku
alusel, milles on esitatud: –
laeva tehnilised omadused; –
laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase; –
ettepanek püügireisi tehniliste näitajate kohta
(kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne); 3. Katsepüügireisi maksimaalne
kestus on kuus kuud. Katsepüügireisi puhul tuleb maksta Guinea-Bissau
kehtestatud kindlasummalist tasu. 4. Kogu katsepüügireisi vältel viibivad pardal laeva lipuriigi teaduslik
vaatleja ja Guinea-Bissau valitud vaatleja. 5. Katsepüügireisi raames
lubatud väljapüügi määravad kindlaks Guinea-Bissau ametiasutused.
Katsepüügireisi raames ja ajal saadud väljapüük jääb laevaomaniku omandisse.
Pardal ei tohi olla ja samuti ei tohi turustada kalu, mille suurus on
reguleerimata või mille püüdmine ei ole Guinea-Bissau kehtivate õigusaktidega
lubatud. 6. Katsepüügireisi
üksikasjalikud tulemused edastatakse ühiskomiteele ja ühisele teaduskomiteele
analüüsimiseks. Artikkel 9
Uued kalapüügivõimalused Kui Euroopa kalalaevad on huvitatud muust
püügitegevusest, kui on osutatud käesoleva protokolli artiklis 1,
konsulteerivad lepinguosalised ühise teaduskomiteega. Sellisel juhul lepivad
lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja
teevad vajaduse korral protokollis ja selle lisas muudatusi. Artikkel 10
Euroopa Liidu ettevõtjate majanduslik
integreerimine Guinea-Bissau kalandussektorisse 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Euroopa ettevõtjate integreerimist
kogu Guinea-Bissau kalandusvaldkonda, soodustades eelkõige Euroopa laevade
prahtimist või ühisettevõtete asutamist. 2. Lepinguosalised teevad
koostööd, et tõmmata Euroopa eraettevõtjate tähelepanu kogu Guinea-Bissau
kalandussektori pakutavatele kaubanduse ja tööstusega seotud võimalustele
eelkõige otseinvesteeringute valdkonnas. 3. Samal eemärgil võib
Guinea-Bissau pakkuda soodustingimusi kõnealuseid investeeringuid tegevatele
ettevõtjatele. 4. Selleks et teha kindlaks,
milliseid takistusi esineb kalandussektorisse otseinvesteeringute tegemisel ja
millised on meetmed nende takistuste ületamiseks, otsustavad lepinguosalised
asutada 2012. aasta lõpuks töörühma, millele on kutsutud osalema ettevõtjad.
Töörühma ülesanne on pakkuda välja võimalikke rahastamisviise kindlaksmääratud
meetmete elluviimiseks. Artikkel 11
Elektrooniline teabevahetus 1. Guinea-Bissau ja Euroopa Liit
kohustuvad rakendama võimalikult kiiresti teabesüsteeme, mis võimaldavad
edastada käesoleva lepingu rakendamisega seotud kogu teavet ja kõiki
sellekohaseid dokumentide elektroonilisel teel. 2. Dokumendi elektroonilist
vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga. 3. Kui süsteem ei toimi,
teavitavad Guinea-Bissau ja Euroopa Liit teineteist sellest viivitamata.
Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas
kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega. Artikkel
12
Andmete konfidentsiaalsus Guinea-Bissau tagab, et mis tahes isikuandmeid
seoses ELi laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse
alati täie rangusega ja kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse
põhimõtetega. Artikkel 13
Riiklike õigusaktide kohaldamine 1. Euroopa Liidu laevad püüavad
Guinea-Bissau vetes kala kooskõlas Guinea-Bissau seadustega, välja arvatud
juhul, kui kalandusalases partnerluslepingus, käesolevas protokollis koos selle
lisa ja liidetega on nähtud ette teisiti. 2. Guinea-Bissau ametiasutused
teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalandussektorit hõlmavatest
seadusemuudatustest ja uutest seadustest. Artikkel 14
Rahalise toetuse maksmise peatamine ja
läbivaatamine 1. Rahalist toetust, sellisena
nagu seda on kirjeldatud artikli 2 lõike 2 punktides a ja b, võib muuta ja
selle väljamaksmise võib peatada pärast ühiskomitees toimunud konsultatsioone,
kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest: (a)
kui Guinea-Bissau majandusvööndis takistavad
püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; (b)
kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes
suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest
taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses; (c)
kui Euroopa Liit täheldab Guinea-Bissaus Cotonou
lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste
elementide ja väärtuste rikkumist. 2. Euroopa Liidul on õigus
vaadata läbi või peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli
2 lõike 2 punktis b osutatud eritoetuse maksmine: (a)
kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud
tulemused seatud eesmärkideni ja/või (b)
kui rahalist toetust ei ole välja makstud. 3. Rahalise toetuse maksmine
jätkub pärast lepinguosaliste konsultatsioone ja nende saavutatud kokkulepet
kohe pärast lõikes 1 kirjeldatud olukorra taastamist ja/või juhul, kui lõikes 2
osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks.
Artikli 2 lõike 2 punktiga b ette nähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast
protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuuekuulise perioodi lõppu. 4. Euroopa laevadele antud
püügilitsentsid võib peatada tulenevalt artikli 2 lõike 2 punkti a kohase
rahalise toetuse väljamaksmise peatamisest. Püügitegevuse jätkamise korral pikendatakse
püügilitsentside kehtivust ajavahemiku võrra, millal püügitegevus oli peatatud.
Artikkel 15
Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli
kohaldamine peatatakse ühe lepingosalise algatusel pärast ühiskomitees toimunud
konsultatsioone, kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest: (a)
kui Guinea-Bissau majandusvööndis takistavad
püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; (b)
kui protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes
suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused ja kui üks lepinguosalistest
taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses; (c)
kui üks lepinguosalistest täheldab Cotonou lepingu
artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste
elementide ja väärtuste rikkumist; (d)
kui esineb tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a
osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel Euroopa Liidu poolt käesoleva
protokolli artiklis 14 nimetamata põhjustel; (e)
kui lepinguosalistel tekib püsiv erimeelsus,
mida ei õnnestu lahendada ühiskomitee raames; (f)
kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva
protokolliga kehtestatud sätteid. 2. Kui protokolli kohaldamine
peatatakse muudel kui punkti 1 alapunktis c osutatud põhjustel, peab huvitatud
lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne
taotletavat peatamise kuupäeva. Punkti 1
alapunktis c osutatud põhjustel peatatakse protokolli kohaldamine viivitamata
pärast protokolli kohaldamise peatamise otsuse vastuvõtmist. 3. Kui protokolli kohaldamine
peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsultatsioone, et jõuda vaidluse osas
vastastikusele kokkuleppele. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli
kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro
rata temporis ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel
16
Lepingu kestus Käesolevat protokolli ja selle lisa
kohaldatakse kolme (3) aasta jooksul alates ajutisest kohaldamisest vastavalt
artiklile 18, juhul kui ei teatata artikli 17 kohasest protokolli lõpetamisest. Artikkel
17
Lepingu lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral
teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma
kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise
kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes osutatud
teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel. Artikkel
18
Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt
alates selle allkirjastamise kuupäevast. Artikkel 19
Jõustumine Käesolev protokoll
ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele
selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest. I LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED GUINEA-BISSAU
KALAPÜÜGIPIIRKONNAS I PEATÜKK Üldsätted 1. Pädeva asutuse
määramine 1. Kui ei ole kindlaks määratud
teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Guinea-Bissau all
järgmisi pädevaid ametiasutusi: i. EL: Euroopa Komisjon, vajaduse korral
ELi delegatsiooni vahendusel; ii. Guinea-Bissau: kalanduse eest vastutav
valitsusasutus. 2. Riiklik majandusvöönd Enne protokolli jõustumist edastab
Guinea-Bissau ELile oma majandusvööndi geograafilised koordinaadid ja
lähtejooned. 3. Kohaliku agendi
määramine Iga käesoleva protokolli raames püügilitsentsi
taotlevat ELi laeva, välja arvatud tuunipüügilaevad, peab esindama
Guinea-Bissaus resideeruv agent. 4. Pangakonto Enne protokolli jõustumist edastab
Guinea-Bissau ELile selle (nende) pangakonto(de) andmed, mille(de)le lepingu
raames kalalaevade eest makstavad summad kanda. Pangaülekannetega seotud
ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. II PEATÜKK Püügilitsents 1. Püügilitsentsi saamise
eeltingimus – laeva abikõlblikkus Lepingu artiklis 6 osutatud püügilitsentsid
antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse ning
kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud kohustused seoses lepingu
raames toimuva kalapüügiga Guinea-Bissaus on täidetud. 2. Püügilitsentsi
taotlemine 2.1 EL esitab Guinea-Bissaule
taotluse püügilitsentsi saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale
laevale vähemalt 20 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades
selleks liites olevat vormi. 2.2 Iga esimese kehtiva protokolli
raames esitatud püügilitsentsi taotlusega või kui asjaomast laeva on
tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud: i. maksekinnitus taotletud püügilitsentsi
kehtivusaja eest makstud litsentsitasu kohta; ii. laeva kohaliku agendi nimi ja aadress,
kui laeval on kohalik agent; iii. traallaevade puhul ettemakse kinnitus
vaatlejaga seotud kulude kindlasummalise hüvitise kohta; iv. traallaevade puhul brutoregistertonnaaži
tõendav dokument, mille väljastab laeva lipuriik; v. traallaevade puhul vastavustõend, mille
Guinea-Bissau väljastab pärast laeva tehnilist ülevaatust; vi. lepingu raames eraldi nõutud mis tahes
muu dokument. 2.3 Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse püügilitsentsi laevale, mille
tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada
üksnes maksekinnitus litsentsitasu ja vajaduse korral vaatlejaga seotud kulude
kindlasummalise hüvitise kohta. 3. Ettemakstav kindlaksmääratud
litsentsitasu 3.1 Kindlaksmääratud litsentsitasu
summa on esitatud käesoleva lisa liites olevas teabelehes iga laevakategooria
kohta kehtestatud aastase määra alusel. Summa sisaldab kõiki kohalikke ja
riiklikke makse, v.a sadamalõivud ja teenustasud. 3.2 Kui püügilitsentsi kehtivusaeg
on vähem kui üks aasta, kohandatakse kindlaksmääratud litsentsitasu summat pro
rata temporis vastavalt taotletud kehtivusajale. Summat suurendatakse
vajaduse korral kuue- või kolmekuuliste ajavahemike kaupa vastavalt sellekohastes
teabelehtedes kehtestatud määradele. 4. Püügilitsentsiga
laevade ajutine nimekiri 4.1 Pärast püügilitsentsi
taotluste kättesaamist koostab Guinea-Bissau viivitamatult ajutise nimekirja
iga kategooria all luba taotlenud laevadest. Kõnealune nimekiri edastatakse
viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. 4.2 EL edastab ajutise nimekirja
laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib
Guinea-Bissau anda ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile ja
edastada sellekohase koopia ELile. 5. Püügilitsentsi
väljastamine 5.1 Guinea-Bissau väljastab
püügilitsentsi ELile 20 päeva jooksul pärast täieliku taotlustoimiku
kättesaamist. 5.2 Kui protokolli kehtivusaja
jooksul püügilitsentsi uuendatakse, peab uus püügilitsents sisaldama selget
viidet esmasele püügilitsentsile. 5.3 EL edastab püügilitsentsi
laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametiasutused on suletud, võib
Guinea-Bissau anda püügilitsentsi otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada
sellekohase koopia ELile. 6. Püügilitsentsiga
laevade nimekiri Pärast püügilitsentsi väljastamist koostab
Guinea-Bissau viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja
laevadest, kellel on lubatud Guinea-Bissau piirkonnas kala püüda. Kõnealune
nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja
ELile ning see asendab eespool osutatud ajutist nimekirja. 7. Püügilitsentsi
kehtivusaeg 7.1 Püügilitsentse väljastatakse
kolmeks kuuks, kuueks kuuks või aastaks. 7.2 Kehtivusaja alguse
kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana: i. protokolli kohaldamise esimesel aastal
ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; ii. seejärel iga täielikku kalendriaastat; iii. protokolli kohaldamise viimasel aastal
ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni. 7.3 Kolme- või kuuekuulist
kehtivusaega arvestatakse algusega iga kuu esimesest kuupäevast. Püügilitsentsi
kehtivus ei tohi siiski ületada litsentsi väljaandmisaasta 31. detsembrit. 8. Püügilitsentsi hoidmine
laeva pardal 8.1 Püügilitsents peab olema alati
laeva pardal. 8.2 Tuunipüügilaevadel ja
pinnaõngejadaga püügilaevadel on siiski lubatud kala püüda alates nende
kandmisest eespool osutatud ajutisse nimekirja. Kuni püügilitsentsi
väljastamiseni peab nende laevade pardal peab olema ajutine nimekiri. 9. Püügilitsentsi
edasiandmine 9.1 Püügilitsents väljastatakse
laevale ning seda ei tohi edasi anda. 9.2 Tõestatud vääramatu jõu korral
võib ELi taotlusel laeva püügilitsentsi siiski asendada mõnele muule samade
omadustega laevale antud uue püügilitsentsiga. 9.3 Edasiandmiseks tagastab
laevaomanik või tema agent Guinea-Bissaus asendamist vajava püügilitsentsi ja
Guinea-Bissau annab viivitamata välja asenduspüügilitsentsi. Asenduspüügilitsents
antakse laevaomanikule või tema agendile viivitamata välja hetkel, kui
asendamist vajav püügilitsents tagastatakse. Asenduspüügilitsents jõustub
asendamist vajava püügilitsentsi tagastamise päeval. 9.4 Traallaevade puhul juhul, kui
asendava laeva brutoregistertonnaaž (brt) on asendatava laeva omast suurem,
arvestatakse täiendav litsentsitasu pro rata temportis lähtuvalt
tonnaaži erinevusest ja järelejäänud kehtivusperioodist. Täiendava
litsentsitasu maksab laevaomanik püügilitsentsi edasiandmise hetkel. 9.5 Guinea-Bissau ajakohastab
püügilitsentsiga laevade nimekirja viivitamata. Uus nimekiri edastatakse kohe
riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. 10. Abilaevad 10.1 ELi taotlusel lubab
Guinea-Bissau abilaevadel püügilitsentsi omavaid ELi laevu assisteerida.
Abilaevad peavad sõitma Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all või kuuluma ELi
ettevõtjale, abilaevad ei tohi olla varustatud püügiks vajalike vahenditega. 10.2 Guinea-Bissau koostab lubatud
abilaevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalanduskontrolli
asutusele ja ELile 10.3 Abilaevadel peab olema
Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt väljastatud vastav luba. 11. Tehniline kontroll
(traallaevad) 11.1 Kõik Euroopa Liidu traallaevad
peavad kord aastas või iga kord pärast tonnaaži muutmist või kalapüügiliigiga
seotud muudatusi, mis nõuavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu,
minema kehtivate Guinea-Bissau õigusaktidega ettenähtud inspekteerimisteks ühte
Guinea-Bissau sadamasse. 11.2 Tehnilise kontrolli eesmärk on
kontrollida laeva tehniliste näitajate ja pardal olevate püügivahendite
vastavust ning Guinea-Bissaust pärit meremeeste töölevõtmist käsitlevate sätete
täitmist. 11.3 Guinea-Bissau teostab
kohustusliku tehnilise kontrolli kuni 48 tunni jooksul pärast traallaeva
sadamasse jõudmist. 11.4 Tehnilise kontrolli tulemusel
väljastab Guinea-Bissau viivitamata laeva kaptenile vastavustõendi ja edastab
selle koopia Euroopa Liidule. 11.5 Vastavustõendi kehtivusaeg on
üks (1) aasta. Kalapüügiliigi muutmise puhul krevetipüügiliigiks või
vastupidi on siiski vaja uut vastavustõendit. Uut vastavustõendit on vaja ka
juhul, kui laev lahkub Guinea-Bissau majandusvööndist pikemaks ajavahemikuks
kui 45 päeva. 11.6 Vastavustõend peab alati olema
laeva pardal. 11.7 Guinea-Bissau õigusnormidega sätestatud
määradele vastavad tehnilise kontrolliga seotud kulud kannab laevaomanik.
Kõnealused kulud ei tohi ületada summasid, mida maksavad samade teenuste eest
Guinea-Bissau laevad või kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad. III PEATÜKK Tehnilised meetmed 1. Püügilitsentsi omavate
laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna,
püügivahendite ja kaaspüügi mahuga on määratud kindlaks püügikategooriate kaupa
käesoleva lisa liites esitatud teabelehes. 2. Tuunipüügilaevad ja
pinnaõngejadaga püügilaevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala
Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. IV PEATÜKK Püügiaruanded 1. Püügipäevik 1.1 Lepingu raames kala püüdva ELi
laeva kapten peab püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on käesoleva
lisa liites. Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub
Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas. 1.2 Kapten teeb püügipäevikusse
iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO
kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või
vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka
nullpüügi. 1.3 Vajaduse korral kannab kapten
iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi heidetud liigi koguse väljendatuna
eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. 1.4 Püügipäevik täidetakse
loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten. 1.5 Püügipäevikus registreeritud
andmete täpsuse eest vastutab kapten. 2. Püügiaruanded 2.1 Kapten annab laeva püügist
aru, esitades Guinea-Bissaule püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis
Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas. 2.2 Püügipäevikud edastatakse
järgmise korra kohaselt: i. Guinea-Bissau sadamasse sisenemisel
esitatakse iga püügipäeviku originaal Guinea-Bissau kohalikule esindajale, kes
kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; ii. kui Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnast
lahkutakse ilma eelnevalt Guinea-Bissau sadamasse sisenemata, saadetakse iga
püügipäeviku originaal 14 päeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja
igal juhul 30 päeva jooksul pärast Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnast
lahkumist: (a)
Guinea-Bissaule posti teel (b)
või faksi teel Guinea-Bissau poolt edastatud
numbrile (c)
või e-postiga. 2.3 Kohe kui Guinea-Bissau on
valmis elektroonilisel teel edastatud püügiaruandeid kätte saama, saadab kapten
püügipäevikud Guinea-Bissaule viimase osutatud e-posti aadressile.
Guinea-Bissau saadab viivitamata e-posti teel vastu kättesaamisteate. 2.4 Kapten saadab kõikide
püügipäevikute koopia ELile. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadaga püügilaevade
puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest
teadusinstituutidest: i. IRD (Institut de recherche pour le
développement) ii. IEO (Instituto Español de Oceanografia)
või iii. INIAP (Instituto Nacional de
investigação agrária e das Pescas). 2.5 Kui laev pöördub oma
püügilitsentsi kehtivusajal Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda tagasi, tuleb
koostada uus tegevus- ja püügiaruanne. 2.6 Kui käesoleva peatüki sätteid
ei ole arvesse võetud, võib Guinea-Bissau peatada asjaomase laeva
püügilitsentsi kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada
laevaomanikku kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva
rikkumise puhul võib Guinea-Bissau püügilitsentsi uuendamisest keelduda.
Guinea-Bissau teavitab viivitamata ELi kõikidest kõnealuses kontekstis
kohaldatavatest sanktsioonidest. 3. Üleminek
elektroonilisele süsteemile Alates 1. jaanuarist 2013 registreerivad ELi
laevad lepingu raames toimunud püügitegevuse andmed ja edastavad need Guinea-Bissaule
elektroonilisel teel vastavalt käesoleva lisa liites esitatud sätetele. 4. Tuunipüügilaevade ja
pinnaõngejadaga püügilaevade litsentsitasude arvestus 4.1 Võttes aluseks eespool
osutatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügilaeva
ja pinnaõngejadaga püügilaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja
eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse. 4.2 EL edastab lõpliku arvestuse
Guinea-Bissaule ja laevaomanikule enne püügiaastale järgneva aasta 15. juunit. 4.3 Kui lõplik arvestus on suurem
kui kindlaksmääratud litsentsitasu, mis maksti ettemaksuna püügilitsentsi
saamiseks, kannab laevaomanik puuduva summa viivitamata Guinea-Bissaule üle.
Kui lõplik arvestus on väiksem kui kindlaksmääratud litsentsitasu, ei ole
laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. V PEATÜKK Lossimine ja ümberlaadimine 1. Guinea-Bissau
kalapüügipiirkonnas püütud saaki Guinea-Bissau sadamas lossida või ümberlaadida
sooviva ELi laeva kapten peab vähemalt 24 tunni jooksul enne lossimist või
ümberlaadimist teatama Guinea-Bissaule: (a)
lossida või ümberlaadida sooviva kalapüügilaeva
nime; (b)
lossimis- või ümberlaadimissadama; (c)
lossimise või ümberlaadimise kuupäeva ja kellaaja; (d)
iga lossitava või ümberlaaditava liigi
(identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) koguse (väljendatuna
eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna); (e)
ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nime; 2. Ümberlaadimise puhul peab
kapten tagama, et vastuvõtval laeval on selleks tegevuseks pädevate ametiasutuste
poolt väljastatud luba. 3. Ümberlaadimine peab toimuma
Guinea-Bissau sadama reidil. Ümberlaadimine merel on keelatud. 4. Kui kõnealusteid sätteid ei
võeta arvesse, rakendatakse Guinea-Bissau kehtivate õigusaktidega ette nähtud
sanktsioone. VI PEATÜKK VMS-süsteem 1. Laevade asukohateated –
VMS-süsteem 1.1 Püügilitsentsi omavad ELi
laevad peavad olema Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas varustatud VMS-süsteemiga
(Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht
iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi
kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC). 1.2 Iga asukohateade peab i. sisaldama: (a)
laeva tunnusandmeid, (b)
kalapüügilaeva viimati määratud geograafilist
asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri
ja usaldusvahemik 99 %, (c)
asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega, (d)
laeva kiirust ja kurssi, ii. olema esitatud liites
osutatud vormingus. 1.3 Guinea-Bissau
kalapüügipiirkonda sisenemisel registreeritud asukoht on identifitseeritav
koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”,
välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Guinea-Bissau
kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. 1.4 Lipuriigi kalapüügiseirekeskus
tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende
elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt
ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. 2. Teabe edastamine laeva
poolt VMS-süsteemi rikke korral 2.1 Kapten peab tagama, et tema
laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated
edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. 2.2 VMS-süsteemi rikke korral
tuleb see parandada või vahetada välja kuu aja jooksul. Pärast seda tähtaega ja
kui süsteemi ei ole õnnestunud parandada, ei lubata laeval enam Guinea-Bissau
kalapüügipiirkonnas kala püüda. 2.3 Laevad, mis püüavad
Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga peavad edastama
oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele elektroonilisel, raadio või
faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik lõikes 1.2 osutatud
andmed. 3. Asukohateadete
turvaline edastamine Guinea-Bissau kalapüügiseirekeskusele 3.1 Niipea kui Guinea-Bissau on
pannud toimima töökorras kalapüügiseirekeskuse, edastab lipuriigi
kalapüügiseirekeskus asjaomaste laevade asukohateated automaatselt
Guinea-Bissau kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja
Guinea-Bissau kalapüügiseirekeskus vahetavad omavahel elektroonilisi
kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside
muutumisega. 3.2 Asukohateateid edastatakse
lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Guinea-Bissau kalapüügiseirekeskuse vahel
elektroonilisel teel vastavalt turvalisele sidesüsteemile. 3.3 Guinea-Bissau
kalapüügiseirekeskus ja lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitavad üksteist
viivitamata kõikidest katkestustest püügilitsentsiga laeva järjestikuste
asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügi
piirkonnast lahkumisest. 4. Sidesüsteemi tõrked 4.1 Guinea-Bissau tagab, et tema
elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse
seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja
asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga
võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole. 4.2 Laeva VMS-süsteemis avastatud
mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi
toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste
korral rakendatakse Guinea-Bissau riiklike õigusaktidega ettenähtud
sanktsioone. 5. Asukohateate sageduse
läbivaatamine 5.1 Kui põhjendatud andmetel
õnnestub tõendada rikkumist, võib Guinea-Bissau taotleda, saates taotluse
koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate
saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele
intervallidele. Guinea-Bissau peab edastama tõendavad andmed lipuriigi
kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab
Guinea-Bissaule viivitamata asukohateate, kasutades vähendatud sagedust.
Guinea-Bissau teavitab viivitamata ELi lipuriigi järelevalvekeskust
inspektsiooni lõppemisest. 5.2 Kui kindlaksmääratud
uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Guinea-Bissau lipuriigi
kalapüügiseirekeskust ja ELi tõenäolisest edaspidisest seirest. VII PEATÜKK Kontroll 1. Kalapüügi piirkonda
sisenemine ja sealt lahkumine 1.1 Igast püügilitsentsi omava ELi
laeva Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb
Guinea-Bissaud teavitada 24 tundi enne sisenemist või lahkumist.
Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadaga püügilaevade puhul on seda aega vähendatud
kuuele tunnile. 1.2 Sisenemist või lahkumist
teavitamisel edastab laev eelkõige: i. kuupäeva, kellaaja ja ettenähtud
piiriületuspunkti; ii. iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO
kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või
vajaduse korral kalade arvuna; iii. toodete esitusviisi. 1.3 Teatatakse elektroonilisel
teel või selle puudumisel faksi või raadio teel Guinea-Bissau edastatud e-posti
aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele. Guinea-Bissau teavitab
viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, faksinumbri või edastussageduse
muudatustest. 1.4 Iga Guinea-Bissau
kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma
kohalolekust teatanud, käsitatakse püügilitsentsita laevana. 2. Inspekteerimised 2.1 Guinea-Bissau vetes kala
püüdvate Euroopa Liidu laevade kaptenid lubavad oma laeva pardale püügitegevuse
inspekteerimise eest vastutavad Guinea-Bissau ametiisikud ning hõlbustavad
nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist. 2.2 Kõnealused ametiisikud ei tohi
pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 2.3 Pärast iga kontrollimist
antakse laeva kaptenile ametlik inspekteerimisaruanne. VIII PEATÜKK Rikkumised 1. Rikkumiste menetlemine 1.1 Käesoleva lisa sätete mis
tahes rikkumine püügilitsentsi omava ELi laeva poolt peab olema märgitud
inspekteerimisaruandes. 1.2 Inspekteerimisaruande
allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks
pandud rikkumise puhul. 2. Laeva peatamine –
Teavitamiskoosolek 2.1 Kui Guinea-Bissau
õigusaktidega on vastavalt ette nähtud, võib väidetava rikkumise puhul sundida
mis tahes ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel,
pöörduma teda tagasi Guinea-Bissau sadamasse. 2.2 Guinea-Bissau teatab 48 tunni
jooksul ELile püügilitsentsi omava ELi laeva peatamisest mis tahes põhjustel.
Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad üksikasjad. 2.3 Laeva, kapteni ja laeva lasti
suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali
kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Guinea-Bissau korraldab
ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et
selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik
edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse
esindaja. 3. Rikkumissanktsioonid –
Menetlusprotseduur 3.1 Avastatud rikkumise puhul
kohaldatavad sanktsioonid kehtestab Guinea-Bissau kehtivate riiklike
õigusaktide sätete kohaselt. 3.2 Kui rikkumist käsitlevate
õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle alustamist
algatada Guinea-Bissau ja ELi vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks
sanktsiooni aeg ja tase. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva
lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt
neli päeva pärast laeva peatamisest teatamist. 4. Kohtumenetlus –
Pangatagatis 4.1 Kui kokkuleppemenetlus ei ole
edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile,
annab rikkumisega seotud laeva omanik Guinea-Bissau osutatud panka
pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Guinea-Bissau, nii et see kataks
laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi
hüvitusi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. 4.2 Pärast kohtuotsuse
teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata
laevaomanikule: (a)
täielikult, kui ühtegi sanktsiooni ei määratud, (b)
summa ulatuses, mis jääb järele, kui sanktsioon
hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. 4.3 Guinea-Bissau teavitab ELi
õigusmenetluse tulemustest 8 päeva jooksul pärast kohtuotsuse
teatavakstegemist. 5. Laeva vabastamine Laeval ja selle kaptenil lubatakse lahkuda
sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate sanktsioonide
korraldamist või pärast pangatagatise esitamist. IX PEATÜKK Meremeeste töölevõtmine 1. Töölevõetavate
meremeeste arv 1.1 Püügilitsentsi kehtivuse ajal
kohustub iga ELi traaler võtma pardale Guinea-Bissau meremehi vastavalt
järgmistele piirnormidele: i. laev võimsusega alla 250 brt – neli
meremeest; ii. laev võimsusega vahemikus 250 ja 400
brt – viis meremeest; ii. laev võimsusega vahemikus 400 ja 650
brt – kuus meremeest; iv. laev võimsusega üle 650 brt – seitse
meremeest. 1.2 ELi laevaomanikud annavad
omapoolse panuse täiendavate Guinea-Bissau meremeeste töölevõtmiseks. 2. Võimalus vabalt
meremehi valida 2.1 Guinea-Bissaul on suunav
nimekiri kvalifitseeritud meremeestest, keda võidakse ELi laevadele tööle
võtta. 2.2 Laevaomanik või tema agent
valib soovi korral sellest nimekirjast oma laevale tööle võetavad meremehed ja
teavitab Guinea-Bissaud nende kandmisest munsterrolli. 3. Lepingud 3.1 Meremehe töölepingu koostavad
laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab vajaduse korral ametiühing
koostöös Guinea-Bissauga. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale
võtmise kuupäev ja sadam. 3.2 Töölepinguga tagatakse
meremehele tema suhtes Guinea-Bissaus kohaldatav sotsiaalkindlustus. See hõlmab
ka elukindlustust ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust. 3.3 Allakirjutanud saavad lepingu
koopia. 3.4 Guinea-Bissau meremeeste
suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO)
deklaratsioonis sätestatud tööalaseid põhiõigusi. Eelkõige on tegemist
ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning
tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 4. Meremeeste töötasu 4.1 Guinea-Bissau meremeeste
töötasu maksab laevaomanik. Töötasu määratakse kindlaks enne püügilitsentsi
väljastamist ning laevaomaniku või tema agendi ja Guinea-Bissau vastastikusel
kokkuleppel. 4.2 Töötasu ei tohi olla madalam
Guinea-Bissau laevameeskondade omast ega ILO standarditest. 5. Meremehe kohustused Meremees peab end lepingus sätestatud
töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kapten
teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees ei tule
töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale, loetakse meremehe
tööleping kehtetuks. Meremehe asemel võetakse tööle teine Guinea-Bissau meremees,
ilma et laeva väljasõit seetõttu hilineks. X PEATÜKK Vaatlejad 1. Püügitegevuse
vaatlemine 1.1 Püügilitsentsi omavad laevad
peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda. 1.2 Tuunipüügilaevade ja
pinnaõngejadaga püügilaevade puhul peavad lepinguosalised võimalikult peatselt
nõu kolmandate huvitatud riikidega, et määratleda piirkondlike vaatlejate
süsteem ning valida pädev asutus kalanduse valdkonnas. 1.3 Teised laevad võtavad pardale
Guinea-Bissau määratud vaatleja. 2. Määratud laevad ja
vaatlejad 2.1 Püügilitsentsi väljaandmisel
teatab Guinea-Bissau ELile ning laevaomanikule või tema agendile määratud
laevadest ja vaatlejatest, samuti aja, millal vaatleja peab iga laeva pardal
viibima. Guinea-Bissau teatab ELile ning laevaomanikule või tema agendile
viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega. 2.2 Vaatleja pardalviibimine ei
tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku. 3. Kindlasummaline
rahaline toetus Püügilitsentsi maksmisel kannab laevaomanik
Guinea-Bissaule iga laeva eest üle kindlaksmääratud summana 6 000 eurot
aastas, mida kohandatakse pro rata temporis vastavalt asjaomaste laevade
püügilitsentsi kestusele. 4. Vaatleja töötasu Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab
Guinea-Bissau. 5. Pardalevõtmise
tingimused 5.1 Laevaomanik või tema agent ja
Guinea-Bissau lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale
võetakse. 5.2 Vaatlejat koheldakse nagu
laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest
ehitusest. 5.3 Vaatleja majutus- ja
söögikulud pardal katab laevaomanik. 5.4 Laeva kapten teeb oma
ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste
täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 5.5 Vaatleja käsutuses peavad
olema kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed. Tal on juurdepääs
sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud
püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad
otseselt tema töökohustustega. 6. Vaatleja kohustused Kogu pardal viibimise aja peab vaatleja: (a)
käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks
püügitegevust; (b)
suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja
-seadmetesse; (c)
arvestama kõigi laevadokumentide
konfidentsiaalsusega. 7. Vaatleja pardalevõtmine
ja pardalt lahkumine 7.1 Vaatleja pardalevõtmine toimub
laevaomaniku valitud sadamas. 7.2 Kümme päeva enne
pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Guinea-Bissaule vaatleja
pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale
välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse
jõudmiseks. 7.3 Kui vaatleja ei ole
Guinea-Bissau sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja
võimalikult kiireks Guinea-Bissausse tagasijõudmiseks. 8. Vaatleja ülesanded Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid: (a)
jälgib laeva püügitegevust; (b)
kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta; (c)
tegeleb teadusprogrammide alla kuuluvate
ülesannetega ja võtab bioloogilisi proove; (d)
märgib üles kasutatavad püügivahendid; (e)
kontrollib pardapäevikusse kantud Guinea-Bissau
kalapüügipiirkonna püügiandmeid; (f)
kontrollib iga püügikategooria puhul kindlaks
määratud kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi heidetud saaki. (g)
edastab vähemalt kord nädalas raadio teel oma
vaatlusandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Vaatleja aruanne 9.1 Enne laevalt lahkumist esitab
vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada
vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja
kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. 9.2 Vaatleja esitab oma aruande
Guinea-Bissaule. Andmed väljapüügi ja vette tagasi heidetud saagi kohta
edastatakse Guinea-Bissau teadusinstituudile (CIPA), kes esitab need pärast töötlemist
ja analüüsi ühisele teaduskomiteele. Liited 1. – Püügivarustuse litsentsitaotluse vorm 2. – Väljapüügi ja püügikoormuse statistika 3. – Tuunipüügilaevade püügipäevik 4. – Elektrooniline teavitamine
kalapüügitegevusest 5. – VMS-süsteemi sõnumite edastamine
Guinea-Bissaule 6. – Teabelehed püügikategooriate kaupa 1.
liide PÜÜGIVARUSTUSE LITSENTSITAOTLUSE VORM Ametiasutuse osa || Märkused Kodakondsus:………………………………… Litsentsi number: ……………………………. Allkirjastamise kuupäev: ………………….… Välja andmise kuupäev………………………. || ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... TAOTLEJA Ärinimi:.................................................................................................................................................................................... Äriregistri number:................................................................................................................................................................. Vastutava isiku ees-
ja perekonnanimi:............................................................................................................................... Sünniaeg ja -koht:.................................................................................................................................................................. Elukutse:.................................................................................................................................................................................. Aadress:.................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. Töötajate arv:.......................................................................................................................................................................... Laevaomaniku esindaja
nimi ja aadress:............................................................................................................................. LAEV Laeva tüüp:......................................................................... Registreerimisnumber:............................................................ Uus nimi:............................................................................. Endine
nimi:.............................................................................. Ehitamise kuupäev ja
koht:................................................................................................................................................... Esialgne riikkondsus:............................................................................................................................................................. Pikkus:.................................................... Laius:............................................................. Süvis:............................................. Kogumahutavus:.................................. Puhasmahutavus:........................................ Ehitusmaterjali tüüp:.............................................................................................................................................................. Peamasina mark:....................................................... Tüüp:................................ Võimsus
(hj):.......................................... Sõukruvi: Fikseeritud: ¨ Reguleeritav: ¨ Kanalis: ¨ Kiirus:....................................................................................................................................................................................... Raadiokutsung:.................................................................. Sagedus:................................................................................... Avastamis-,
navigatsiooni- ja ülekandevahendite loetelu: Radar: ¨ Sonar: ¨ Võrgusond: ¨ VHF: ¨ BLU: ¨ Satelliitnavigatsioon: ¨ Muu......................................... Meeskonnaliikmete
arv:........................................................................................................................................................ SÄILITUSVIIS Jää: ¨ Jää ja jahutus: ¨ Külmutamine:
soolvees: ¨ kuivatatuna: ¨ jahutatult
merevees: ¨ Kogu jahutusvõimsus
(fg):................................................................................................................................................... Külmutusvõimsus
tonnides 24 tunni kohta:...................................................................................................................... Lasti mahtuvus:...................................................................................................................................................................... PÜÜGILIIK A. Põhjalähedane
püük Põhjalähedane
püük ranniku lähedal: ¨ Põhjalähedane
püük avamerel: ¨ Traali
tüüp: peajalgsete
traal: ¨ krevetitraal: ¨ kalatraal: ¨ Traali
pikkus:............................................................ Ülemise
selise pikkus:....................................................... Võrgusilm
nooda päras:......................................................................................................................................... Võrgusilm
nooda tiibades:.................................................................................................................................... Traalimiskiirus:........................................................................................................................................................ B. Pelaagiline
süvamerepüük (tuunikala) Ritvõngega: ¨ Ritvõngede arv: ¨ Noodaga: ¨ Nooda pikkus:.................................... Nooda
sügavus:.................... Mahutite
arv:......................................................................... Mahutavus
tonnides:........................................... C. Õngejadad
ja püünised Triivõngejadad: ¨ Põhjaõngejadad: ¨ Õngejada
pikkus:.................................................................. Konksude
arv:....................................................... Õngejadade
arv:...................................................................................................................................................... Püüniste
arv:........................................................................................................................................................... RANNARAJATISED Aadress ja loa
number:.......................................................................................................................................................... .................................................................................................................................................................................................. Ärinimi:.................................................................................................................................................................................... Tegevus:.................................................................................................................................................................................. Kala sisemaine
hulgimüük: ¨ Eksport: ¨ Hulgimüüja tunnistuse
liik ja number:................................................................................................................................. Töötlemis- ja
konserveerimisrajatiste kirjeldus: .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. Töötajate arv:.......................................................................................................................................................................... NB! Jaatava
vastuse korral tehke ristike vastavasse ruutu. Tehnilised märkused Riigiministeeriumi luba 2.
liide KALANDUSMINISTEERIUM VÄLJAPÜÜGI
JA PÜÜGIKOORMUSE STATISTIKA Kuu: Aasta: Laeva nimi: || || || Mootori võimsus: || || || Püügimeetod: || Riikkondsus: || || || Brutoregistertonnaaž: || || || Lossimissadam: || Kuupäev || Kalapüügi piirkond || Loomuse pardale hiivamiste arv || Püügitundide arv || Kalaliigid Pikkuskraad || Laiuskraad || || || || || || || || Kokku 1/ || || || || || || || || || || || || 2/ || || || || || || || || || || || || 3/ || || || || || || || || || || || || 4/ || || || || || || || || || || || || 5/ || || || || || || || || || || || || 6/ || || || || || || || || || || || || 7/ || || || || || || || || || || || || 8/ || || || || || || || || || || || || 9/ || || || || || || || || || || || || 10/ || || || || || || || || || || || || 11/ || || || || || || || || || || || || 12/ || || || || || || || || || || || || 13/ || || || || || || || || || || || || 14/ || || || || || || || || || || || || 15/ || || || || || || || || || || || || 16/ || || || || || || || || || || || || 17/ || || || || || || || || || || || || 18/ || || || || || || || || || || || || 19/ || || || || || || || || || || || || 20/ || || || || || || || || || || || || 21/ || || || || || || || || || || || || 22/ || || || || || || || || || || || || 23/ || || || || || || || || || || || || 24/ || || || || || || || || || || || || 25/ || || || || || || || || || || || || 26/ || || || || || || || || || || || || 27/ || || || || || || || || || || || || 28/ || || || || || || || || || || || || 29/ || || || || || || || || || || || || 30/ || || || || || || || || || || || || KOKKU || || || || || || || || || || 3. liide || Püügitehnika || || TUUNIPÜÜGIPÄEVIK || || Õngejada || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Seinnoot || || Laeva nimi:…………………………………………… Lipuriik:……………………………………………….. Registreerimisnumber:………………………………… Laevaomanik:………………………………………….. Aadress………………………………………………… || Brutoregistertonnaaž:…………………………. Mahutavus (tonnides):…………………………. Kapten: ………………………………………… Meeskonnaliikmete arv: …………………….….. Aruande esitamise kuupäev: ………..…………… Aruande koostaja: …………………………………. || || || Kuu || Päev || Aasta || Sadam || || || Traalnoot || || || || || Laev väljus: || || || || || || || || || Muu || || || || || Laev saabus: || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Merel oldud päevade arv: || || ……… || Püügipäevade arv: Püügikordade arv: || ……………. .…………….. || Püügireisi number: || || ……………………………… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Kuupäev || Statistiline püügipiirkond || || || Väljapüük || Kasutatud sööt || Päev/Kuu || Püügikordade arv || Laiuskraad N/S || Pikkuskraad O/W || Pinnavee temperatuur (°C) || Püügikoormus Konksude arv || Harilik tuun Thunnus maccoyi || Kulduim-tuun Thunnus albacares || Suursilm-tuun Thunnus obesus || Pikkuim-tuun Thunnus alalunga || Mõõkkala Xiphias gladius || Vöödiline odanina Tetrapturus audax || Must marliin Makaira indica || Purikalalased Istiophorus spp. || Vööttuun Katsuwonus pelamis || Segasaak || Päeva saak kokku || Makrellhauglased || Kalmaar || Elussööt || Muud || || || || || || || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Lossitud kogused (kg) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 4. liide Elektrooniline teavitamine kalapüügitegevusest Elektrooniline
registreerimis- ja aruandlussüsteem 1. Iga käesoleva
protokolli raames kala püüdev ELi laev peab olema varustatud andmete
registreerimise ja teabeedastuse elektroonilise süsteemiga (edaspidi
„ERS-süsteem”, ERS – Electronic Reporting System), mis oleks töökindel
ning võimaldaks registreerida ja edastada püügitegevusega seotud andmeid
(edaspidi „ERS-andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Guinea-Bissau
vetes. Kui Euroopa laev ei ole ERS-süsteemiga varustatud või kui laeva
ERS-süsteem ei tööta, ei tohi ta Guinea-Bissau vetes püügitegevust alustada. 2. Lipuliikmesriik ja Guinea-Bissau tagavad, et kummagi riigi
kalapüügiseirekeskus (FMC) on varustatud elektrooniliste seadmete ja
programmidega, mis on vajalikud ERS-andmete automaatseks edastuseks
XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm
ja ERS-andmete säilitamiseks vähemalt kolme (3) aasta jooksul. Vormingu mis
tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud
ning jõustuma kuue (6) kuu möödumisel. 3. ERS-andmete
edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab
Euroopa Komisjon. 4. Lepinguosalised
tagavad, et ERS-andmed registreeritakse järjestikuselt. 5. Lipuliikmesriik ja
Guinea-Bissau tagavad, et nende kalapüügiseirekeskused (FMC) edastavad
vastastikku vajalikke nimesid, elektroonilisi aadresse, telefoni- ja
faksinumbreid. Neisse andmetesse tehtavad mis tahes hilisemad muudatused tuleb
edastada viivitamata. ERS-andmete
edastamine 6. Iga käesoleva
protokolli raames kala püüdev Euroopa Liidu laev: (a)
peab iga Guinea-Bissau vetes viibitud päeva kohta
elektroonilist püügipäevikut. Iga püügiliik peab olema identifitseeritav FAO
kolmetähelise koodi järgi, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse
korral kalade arvuna; (b)
edastab, ilma et see piiraks VII peatüki sätteid,
iga Guinea-Bissau vetesse sisenemise ja sealt lahkumise korral kõikide
püügilitsentsi alusel kindlakstehtavate kalaliikide pardal olevad kogused. (c)
registreerib Guinea-Bissau vetes saadud väljapüügi
liikide kaupa ja iga pardale hiivatud loomuse kohta, märkides ära saagi koguse
ja vette tagasi heidetud kala koguse. Püügilitsentsi alusel
identifitseeritavate liikide puhul peab kapten märkima ära ka saagi puudumise; (d)
ilma et see piiraks V peatüki sätteid
registreeritakse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa; (e)
ERS-andmed edastatakse lipuriigi
kalapüügiseirekeskusele elektroonilisel teel enne kella 23.59 UTC. 7. Registreeritud ja edastatud ERS-andmete
täpsuse eest vastutab kapten. 8. Lipuriik tagab, et
tema kalapüügiseirekeskus edastab viivitamata Guinea-Bissau
kalapüügiseirekeskusele ERS-andmed lõikes 2 osutatud menetluse ja vormingu
kohaselt. 9. Guinea-Bissau
kalapüügiseirekeskus: a.
käsitleb kõiki ERS-andmeid konfidentsiaalsetena; b.
edastab ERS-andmed lipuriigi kalapüügiseirekeskusele hiljemalt 48 tundi pärast
iga lossimise ja/või ümberlaadimise lõppu. Tehniline rike 10. ELi laeva lipuriik tagab, et kaptenit,
laevaomanikku või tema agenti teavitatakse viivitamata laevale paigaldatud
ERS-süsteemi mis tahes tehnilisest rikkest. 11. Tehnilise rikke
puhul tagab kapten ja/või laevaomanik, et ERS-süsteem parandatakse või
asendatakse viivitamata rikke avastamisele järgneva [ühe kuu jooksul]. 12. Iga rikkis
ERS-süsteemiga ELi kalapüügilaev edastab iga päev enne kella 23.59 UTC oma
lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERS-andmed muu toimiva elektroonilise
sidekanali abil. ERS-andmete
saamata jäämine 13. Guinea-Bissau kalapüügiseirekeskus teavitab
pädeva lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi viivitamata kõikidest
katkestustest, mida tuleb ette käesoleva protokolli raames kala püüdva ELi
laeva poolt ERS-andmete edastusel. 14. Sellise teate saamisel teeb lipuriigi
kalapüügiseirekeskus viivitamata kindlaks põhjused, miks ERS-andmeid ei õnnestu
edastada ja võtab probleemi lahendamiseks asjakohased meetmed. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata
Guinea-Bissau kalapüügiseirekeskust ja ELi välja selgitatud põhjustest ja
vastavatest korrektiivmeetmetest. 15. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab
viivitamata Guinea-Bissau kalapüügiseirekeskusele puuduvad ERS-andmed. 16. Guinea-Bissau kalapüügiseirekeskus ei ole
töökorras, edastab EL Guinea-Bissaule viimase vetes kalupüüdnud Euroopa laevade
heakskiidetud ERS-andmed üks kord kuus. 5.
liide VMS-süsteemi sõnumite edastamine Guinea-Bissaule Andmed || Väljakood || Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) || Märkused Teate algus || SR || K || Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust Adressaat || AD || K || Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood Saatja || FR || K || Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood Teate number || RN || V || Sõnumiga seotud andmed; (sõnumi seerianumber asjakohasel aastal) Teate kuupäev || RD || V || Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev Teate kellaaeg || RT || V || Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg Sõnumi tüüp || TM || K || Sõnumiga seotud andmed; sõnumi tüüp: „ENT”, „POS” või „EXI” Laeva nimi || NA || V || Laeva nimi Pardatähis || XR || V || Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number Raadiokutsung || RC || K || Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung Kapteni nimi || MA || K || Laeva kapteni nimi Laevastikuregistri sisenumber || IR || K || Laevaga seotud andmed; laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number Laiuskraad || LT || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±99 999 (WGS-84) Pikkuskraad || LG || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±999 999 (WGS-84) Kiirus || SP || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes Kurss || CO || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva suund 360° skaalal Kuupäev || DA || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) Kellaaeg || TI || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) Teate lõpp || ER || K || Süsteemiga seotud andmed; tähistab teate lõppu Esitluse vorming Andmeedastuse struktuur on järgmine: – topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad
sõnumi algust, – topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad
andmete algust, – üks kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja
andmeid, – andmepaare eraldab tühik, – tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad
teate lõppu. 6.
liide TEABELEHT 1 – KALAPÜÜGILIIK 1: KÜLMUTUSTRAALERID KALA JA PEAJALGSETE PÜÜGIKS 1. Kalapüügi piirkond 12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub kuni asimuudini 268°. 2. Lubatud püügivahendid: 2.1 Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud. 2.2 Ulgseadmega kalapüük on lubatud. 2.3 Keelatud on kasutada igat liiki püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. 2.4 Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus 70 mm 4. Kaaspüük Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele. 4.1 Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas toimunud püügireisi lõpus ei tohi kalatraalerite pardal kogupüügi hulgas olla üle 9 % koorikloomi ega üle 9 % peajalgseid. 4.2 Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas toimunud püügireisi lõpus ei tohi peajalgseid püüdvate traalerite pardal kogupüügi hulgas olla üle 9 % koorikloomi. 4.3 Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse sanktsioone Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt. 4.4 Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel kohandada. 5. Lubatud tonnaaž / tasud 5.1 Lubatud tonnaaž (brt) || 3 500 brt/aastas 5.2 Tasud eurodes brt kohta aastas || 256 eurot/brt/aastas Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt [4] % või [2,5] %. TEABELEHT 2 – KALAPÜÜGILIIK 2: KREVETITRAALERID 1. Kalapüügi piirkond 12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub kuni asimuudini 268°. 2. Lubatud püügivahend 2.1 Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud. 2.2 Ulgseadmega kalapüük on lubatud. 2.3 Keelatud on kasutada igat liiki püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. 2.4 Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus 50 mm 4. Kaaspüük Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele. 4.1 Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas toimunud püügireisi lõpus ei tohi krevetitraalerite pardal kogupüügi hulgas olla üle 50 % peajalgseid. 4.2 Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse sanktsioone Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt. 4.3 Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel kohandada. 5. Lubatud tonnaaž / tasud 5.1 Lubatud tonnaaž (brt) || 3 700 brt/aastas 5.2 Tasud eurodes brt kohta aastas || 344 eurot/brt/aastas Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt [4] % või [2,5] %. TEABELEHT 3 – KALAPÜÜGILIIK 3: RITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVAD 1. Kalapüügi piirkond 1.1 12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub kuni asimuudini 268°. 1.2 Ritvõngedega tuunipüügilaevadel on Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnas kalapüügiga tegelemiseks lubatud püüda elussööta. 2. Lubatud püügivahendid: 2.1 Ritvõnged 2.2 Elussöögiga seinnoot: 16 mm 3. Kaaspüük 3.1 Rändega liikide konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonide kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük on keelatud 3.2 Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et seda loetelu teaduslike soovituste alusel ajakohastada. 4. Lubatud tonnaaž / tasud 4.1 Lisatasu püütud tonni kohta || 25 eurot/tonn 4.2 Iga-aastane kindlaksmääratud tasu || 550 eurot ühe laeva 22 tonni kohta 4.3 Püügilitsentsiga laevade arv || 12 laeva TEABELEHT 4 – KALAPÜÜGILIIK 4: TUUNIKÜLMUTUSSEINERID JA ÕNGEJADALAEVAD 1. Kalapüügi piirkond 12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävad veed, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, mis ulatub kuni asimuudini 268°. 2. Lubatud püügivahend Noot ja pinnaõngejada 3. Kaaspüük Rändega liikide konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonide kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük on keelatud Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et seda loetelu teaduslike soovituste alusel ajakohastada. 4. Lubatud tonnaaž / tasud 4.1 Lisatasu väljapüütud tonni kohta || 35 eurot/tonn 4.2 Iga-aastane kindlaksmääratud tasu || 3 500 eurot ühe laeva 100 tonni kohta 4.3 Püügilitsentsiga laevade arv || 28 laeva Püügireisi
määratlus: Käesoleva liite
tähenduses käsitatakse Euroopa laeva püügireisi kestuse all järgmist: – kas ajavahemikku
Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemise ja sealt lahkumise vahel; – ajavahemikku laeva
Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni ümberlaadimiseni; – või ajavahemikku
laeva Guinea-Bissau kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni lossimiseni. ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse
liik 1.4. Eesmärgid
1.5. Ettepaneku/algatuse
põhjendus 1.6. Meetme
kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud
eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus-
ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline
mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline
mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute
rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE
RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Nõukogu
otsuse ettepanek: Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli
(millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase
partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus)
sõlmimise kohta 1.2. Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile[7] 11.
– Merendus- ja kalandusasjad 11.03
– Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist /
ettevalmistavast meetmest[8]
X Ettepanek/algatus
käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Läbirääkimiste
pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad
üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta Euroopa Liidu kalalaevade, sh ka
ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust ning arendada
vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, selleks et soodustada kalavarude
säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool. Kalandusalaste
partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus
muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustega (kolmandate riikide
kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja
reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse,
samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 Aidata
kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa
esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve,
pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega kalandusalaseid
partnerluslepinguid kooskõlas teiste Euroopa poliitikavaldkondadega. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise
juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Merendus
ja kalandus, rahvusvaheline kalandus ja mereõigus, rahvusvahelised
kalanduskokkulepped (eelarverida 11.0301) 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Protokolli
sõlmimine aitab säilitada Euroopa laevade kalapüügivõimalusi Guinea-Bissau
vetes. Rahalise
toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide
elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja
säilitada. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Kalapüügivõimaluste
aastase kasutamise tase (aastas kasutatud püügilitsentside protsendi suhe
protokolliga pakutud võimaluste suhtesse). Püügiandmete
kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs. Kaasa
aitamine ELi tööhõivele ja lisandväärtusele ning ELi turu stabiliseerumisele
(muude kalandusalaste partnerluslepingutega saavutatud tasemel). Tehniliste
kohtumiste ja ühiskomiteede koosolekute arv. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1. Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused Ajavahemikku
2011–2012 hõlmav protokoll kaotab oma kehtivuse 15. juunil 2012. Uut protokolli
on ette nähtud kohaldada ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast. Käesoleva
menetlusega paralleelselt alustati menetlust, et võtta nõukogus vastu otsus
protokolli ajutise kohaldamise kohta. Uus
protokoll tagab raamistiku Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks
ja võimaldab laevaomanikel jätkata püügilitsentside taotlemist Guinea-Bissau
kalapüügipiirkonnas. Lisaks sellele aitab uus protokoll tugevdada ELi ja
Guinea-Bissau vahelist koostööd säästva kalanduspoliitika arengu edendamiseks. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine
satelliitseiresüsteemi(VMS) abil ja püügiandmete edastamine elektroonilisel
teel. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
lisaväärtus Uue
protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid
eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral säästvat püüki. Samuti
loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Guinea-Bissau ELiga veelgi
tõhusamat koostööd säästva kalapüügi valdkonnas. Protokolliga
ettenähtud vahendid võimaldavad Guinea-Bissaul jätkata strateegilist
planeerimist, et kalandusvaldkonnas oma poliitikasuundi ellu viia. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid Eelmise
protokolliga ette nähtud võimaluste alakasutamise tõttu otsustasid
lepinguosalised kalapüügivõimalusi vähendada. Kuid selleks, et võtta arvesse
väljapüügi mahte püügikoormuse ühiku kohta ja hindade kujunemist, otsustati
vastavat kaubanduslikku väärtust siiski suurendada. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste
partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide
(partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalase
partnerluslepingu sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest
peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse
elluviimiseks. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude
rahastamisallikatega, mida rahvusvaheliste fondide liisinguandjad pakuvad riigi
tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus –
X Ettepanek/algatus kehtib kolm aastat alates
protokolli allkirjastamisest. –
X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2012–2014. ¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus –
Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA, –
millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise
viisid[9] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –
¨ rakendusametitele –
¨ ühenduste asutatud asutustele[10]
–
¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele –
¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise
viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused: 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad Täpsustage tingimused
ja sagedus. Komisjon
(merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös Dakaris asuva
kalandusatašeega ja Euroopa Liidu Bissau delegatsiooniga) tagab protokolli
elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja
püügiandmetega. Lisaks
sellele on kalandusalase partnerluslepinguga nähtud ette vähemalt üks
ühiskomitee aastane kohtumine, kus komisjon ja kolmas riik teevad kokkuvõtte
lepingu ja selle protokolli elluviimisest ning ajakohastavad vajaduse korral
püügivõimalusi ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid
2.2.1. Tuvastatud ohud Kalandusprotokolli
koostamisega kaasnevad teatavad ohud, eelkõige seoses valdkondliku
kalanduspoliitika rahastamiseks ette nähtud summadega (puudulik kavandamine). 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
Ette
on nähtud ulatuslik dialoog valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise
teemal. Kontrollimeetodite osa on ka punktis 2.1 osutatud tulemuste ühine
analüüs. Lisaks
sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks
teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.3. Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Komisjon
on võtnud eesmärgiks pideva poliitilise dialoogi algatamise ning koostöö, mis
võimaldaks parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi
osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase
partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi
eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja
kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Asjaomase
protokolli puhul on artikli 2 lõikega 6 ette nähtud, et rahaline toetus tuleb
tervikuna maksta riigikassa arveldusarvele Guinea-Bissau ametiasutuste osutatud
finantsasutuses. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE
HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku
rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/ liigendamata[11] || EFTA riigid[12] || Kandidaatriigid[13] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 2 || 11.0301 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped || Liigendatud assigneeringud || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 2 || Loodusvarade kaitse ja majandamine Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || || Aasta N[14] 2012 || Aasta N+1 2013 || Aasta N+2 2014 || Aasta N+3 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida nr 11.0301 || Kulukohustused || (1) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Maksed || (2) || 9,200[15] || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[16] || || || || || || || || Eelarverida nr || || (3) || || || || || || || || Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || Maksed || =2+2a +3 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || Tegevusassigneeringud KOKKU[17] || Kulukohustused || (4) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Maksed || (5) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 || || || || || 0 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Maksed || =5+ 6 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: (ei kohaldata) Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N 2012 || Aasta N+1 2013 || Aasta N+2 2014 || Aasta N+3 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || Personalikulud || 0,083 || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || 0,332 Personalikulud || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || 0,040 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU || || 0,093 || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || 0,372 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,093 || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || 0,372 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[18] 2012 || Aasta N+1 2013 || Aasta N+2 2014 || Aasta N+3 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 9,293 || 9,293 || 9,293 || 0,093 || || || || 27,972 Maksed || 9,293 || 9,293 || 9,293 || 0,093 || || || || 27,972 3.2.2. Hinnanguline mõju
tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute
kasutamist –
X Ettepanek/algatus
hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N 2012 || Aasta N+1 2013 || Aasta N+2 2014 || Aasta N+3 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik Väljundi liik[19] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1 [20] || || || || || || || || || || || || || || || || Tuunipüügilitsentsid || Tonnaaž || 65 eurot/tonn || 2500 || 0,163 || 2500 || 0,163 || 2500 || 0.163 || || || || || || || || || || Traalerite litsentsid || Litsentsi hind || 838,4 eurot/brt || 7200 || 6,037 || 7200 || 6,037 || 7200 || 6,037 || || || || || || || || || || Valdkondlik toetus || || 3,000 || 1 || 3,000 || 1 || 3,000 || 1 || 3,000 || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || 9,200 || || 9,200 || || 9,200 || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 9,200 || || 9,200 || || 9,200 || || || || || || || || || || 3.2.3. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade –
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –
X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma) || Aasta N[21] 2012 || Aasta N+1 2013 || Aasta N+2 2014 || Aasta N+3 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 0,083 || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || 0,332 Personalikulud || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || 0,040 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0.093 || 0.093 || 0.093 || 0.093 || || || || 0,372 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[22] välja jäävad kulud || || || || || || || || Personalikulud || 0,019 || 0,019 || 0,019 || 0,019 || || || || 0,076 Muud halduskulud || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || || 0,024 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || || || || 0,100 KOKKU || 0,118 || 0,118 || 0,118 || 0,118 || || || || 0,472 3.2.3.2. Hinnanguline
personalivajadus –
¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist –
¨ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || || Aasta N 2012 || Aasta N+1 2013 || Aasta N+2 2014 || Aasta N+3 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,55 || 0,55 || 0,55 || 0,55 || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || || Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[23] || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || || || || XX 01 04 yy[24] || - peakorteris[25] || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 11010404 (lepinguline töötaja, tegevusalapõhise toetuse rakendamise järelevalve eest vastutav atašee) || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || || || || KOKKU || 0,9 || 0,9 || 0,9 || 0,9 || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või
eelarvejaotisele. Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Kalandusalase partnerluslepingu (uue) läbirääkimisprotsessi haldamine ja järelevalve, läbirääkimiste tulemuste institutsioonidepoolse heakskiitmisprotsessi haldamine ja järelevalve; kehtiva kalandusalase partnerluslepingu haldamine, sealhulgas pidev rahandus- ja tegevusalane järelevalve; litsentside haldamine. 1 merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnik + üksuse juht (üksuse juhi abi + sekretär: üldise hinnangu kohaselt 0,65 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,65 inimest aastas x 127 000 eurot aastas = 82 550 eurot => 0,083 miljardit eurot. Koosseisuvälised töötajad || Järelevalve valdkondliku toetuse andmise üle – 1 lepinguline töötaja (Senegal): üldise hinnangu kohaselt 0,3 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,25 inimest aastas x 64 000 eurot aastas = 19 200 eurot => 0,019 miljardit eurot. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga –
X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
mitmeaastase finantsraamistikuga –
¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
asjaomase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
eelarveridadele ja summadele. –
¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[26] Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
osalus –
X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
poolset kaasrahastamist –
Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele –
X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
tuludele. –
¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: –
¨ omavahenditele –
¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[27] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel …………. || || || || || || || || Mitmesuguste
sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. [1] Vastu võetud 20. oktoobril 2011. aastal põllumajandus-
ja kalandusnõukogu poolt. [2] ELT C, , lk. [3] ELT L 75, 18.3.2008, lk 49. [4] ELT C …. [5] Protokolli tekst on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
… koos protokolli allkirjastamist käsitleva otsusega. [6] Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise
kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas. [7] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
eelarvestamine. [8] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
punktile a või b. [9] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [10] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [11] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [12] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [13] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
potentsiaalsed kandidaatriigid. [14] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [15] Makse võib teha alles pärast Euroopa Parlamendi
heakskiitu, on võimalik, et ülekande saab teha alles aastal 2013. [16] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [17] Rahaline toetus hõlmab järgmist: a) 6 200 000
eurot Guinea-Bissau kalapüügipiirkonnale juurdepääsuõiguse eest ja b) 3 000 000
eurot Guinea-Bissau Vabariigi kalanduspoliitika arengu toetuseks. [18] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [19] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja
osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede
pikkus kilomeetrites jms). [20] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [21] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [22] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [23] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [24] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [25] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa
Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [26] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
ja 24. [27] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja
suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 %
sissenõudmiskulude mahaarvamist.