KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (Prümi otsus) rakendamise kohta /* COM/2012/0732 final */
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA
NÕUKOGULE nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse
2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-
ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (Prümi otsus) rakendamise kohta 1. Sissejuhatus Käesoleva aruande eesmärk on teha kokkuvõte
olukorrast rohkem kui neli aastat pärast seda, kui võeti vastu nõukogu otsus
2008/615/JSK, ja enam kui aasta pärast selle täieliku rakendamise tähtaega
(26. august 2011). Käesolev aruanne oli algselt mõeldud mitte ainult
rakendamise hindamiseks, vaid ka selleks, et meedete edasiseks arendamiseks
antud soovituste üle järele mõelda (vt artikli 36 lõige 4). Kuna
otsuse rakendamine on märkimisväärselt takerdunud, otsustas komisjon, et ei
kaalu enne otsuse täielikku rakendamist selle edasiarendamist. Sedasi püüab
komisjon vältida rakendamispüüdluste veelgi suuremat aeglustumist ning
lihtsustada õiguslikult stabiilses keskkonnas kiiret rakendamist. Rakendamine on siiski ebapiisav ning seetõttu
kutsub komisjon liikmesriike üles tegema otsuse täielikuks rakendamiseks kõik
vajaliku. Kuigi rakendusvalmis [1] liikmesriikide koostöö
kogemused on tõendanud selle lisandväärtust, on tekkinud teatavad probleemid.
Seepärast arutletakse käesolevas aruandes ka otsuse elluviimisel tekkinud
peamiste raskuste üle, kuigi põhirõhk on otsuse rakendamisel. Selle aruande koostamiseks saatis komisjon
laiali küsimustiku (Prümi küsimustik), millele vastasid 25 liikmesriiki (kõik,
välja arvatud Malta ja Portugal). Muud allikad on: ·
nõukogu eesistujariigi Poola ja liikuvate
ekspertide rühma Ühise Prümi tähtaja-järgse küsimustiku tulemused[2] (dok CM 4285/11); ·
poolaastaaruanne Prümi otsuse rakendamise kohta
(dok 17761/11); ·
arutelud teabevahetuse ja andmekaitse töörühmas[3] ja Prümi töörühmades; ·
arutelud Euroopa teabevahetusmudeli (EIXM)
arendamiseks; ·
suhtlus ja kohtumised juhtivate DNA-, sõrmejälgede
ja sõidukite registreerimisandmete andmevahetuse ekspertidega, kui ka liikuvate
ekspertide rühma ning Prümi kasutajatoega[4]. 2. Vahend Konventsioonis piiriülese
koostöö tõhustamiseks, mida tuntakse ka Prümi konventsioonina, leppisid 7
Euroopa riiki kokku 27. mail 2005. Hiljem on konventsiooniga ühinenud veel
mitmed riigid (Bulgaaria, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Ungari, Eesti,
Slovakkia). 23. juunil
2008 võeti konventsiooni olulisi osi üle ELi õigusesse, kui võeti vastu nõukogu
otsus 2008/615/JSK[5].
Samal ajal võttis nõukogu vastu otsuse 2008/616/JSK, millega rakendatakse
otsust 2008/615/JSK[6],
(koos nimetatakse neid otsuseid edaspidi nn kaks Prümi otsust). Island ja Norra
ühinesid kahe Prümi otsusega 2009. aasta novembris, kui nimetatud riigid
allkirjastasid lepingu nõukogu otsuste teatavate sätete kohaldamise kohta. Prümi otsuse osad Prümi otsus koosneb 4 osast: (a)
Andmete automatiseeritud otsing Sätteid automatiseeritud otsinguks ja riiklikest
andmebaasidest pärit DNA- sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete
võrdlemiseks käsitletakse peamiselt 2. peatükis. See osa ei ole mitte
ainult ulatuslik samm õiguskaitsealase teabevahetuse valdkonnas, vaid ka osa,
mida on kõige keerulisem rakendada. (b)
Teabevahetus õigusrikkumiste ennetamiseks 3. ja 4. peatükk kätkevad sätteid, mis käsitlevad
õigusrikkumiste ennetamist oluliste piiriülese mõõtmega ja võimalike
terroriaktidega seotud sündmuste kontekstis. (c)
Politseikoostöö 5. peatükis nähakse ette piiriülese
politseikoostöö parandamine, sealhulgas võimalus teostada täidesaatvat võimu
teise liikmesriigi territooriumil. (d)
Andmekaitse 6. peatükk kätkeb otsuse kohaldamiseks
konkreetseid andmekaitse eeskirju. Mõiste „rakendusvalmis” viitab käesoleva aruande
tähenduses sellele, et nõukogu on võtnud vastu otsuse, millega lubatakse
liikmesriigil vahetada teatavat liiki andmeid ja viitab üksnes andmete
automatiseeritud jagamise esialgsele suutlikkusele. Enne kui nõukogu saab nimetatud
otsuse vastu võtta, hindavad teised liikmesriikide eksperdid seda liikmesriiki,
keda otsus hõlmab[7]. 3. Rakendamine DNA-andmed Lisaks lisas loetletud 18 liikmesriigile
(31. oktoobri 2012. aasta seisuga) on veel 5 liikmesriiki märkinud,
et nad on teinud märkimisväärseid edusamme, mis on vajalikud automatiseeritud
DNA-andmete vahetamiseks ja on tõenäoline, et 2013. aasta algusest on nad
rakendusvalmid. Olukord oli murettekitav õigusakti rakendamiseks ette nähtud
lõpptähtajal 2011. aasta augustis, kuid on sellest ajast saadik
märkimisväärselt paranenud. Kuid 4 liikmesriiki (Kreeka, Iirimaa, Itaalia,
Ühendkuningriik) peavad pingutama oluliselt rohkem. Sõrmejäljed Sõrmejälgede andmed on valdkond, kus oluliselt
mahajäänud liikmesriikide arv on kõige suurem. 31. oktoobri 2012. aasta seisuga
olid ainult 14 liikmesriiki valmis võimaldama teistel liikmesriikidel teha
otsinguid oma automaatses sõrmejälgede tuvastamise süsteemis. Eeldatavalt viib
veel 7 liikmesriiki lõpule oma tehnilise rakendamise ja on valmis hindamiseks
2013. aasta alguses. 6 liikmesriigi (Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Poola, Portugal,
Ühendkuningriik) puhul on endiselt ebaselge, millal nad komisjoni käsutuses
oleva teabe kohaselt rakendusvalmiks muutuvad. Sõidukite registreerimisandmed 31. oktoobri 2012. aasta seisuga
olid ainult 13 liikmesriiki sõidukite registreerimisandmete valdkonnas
rakendusvalmid. Aga veel mitme liikmesriigi puhul võib eeldada kiiret arengut.
Veel 4 liikmesriiki on hindamise edukalt läbinud või on valmis nõukogu
hindamiseks ja 7 liikmesriigi puhul on täheldatud tõsiseid jõupingutusi. Ainult
kolm liikmesriiki (Kreeka, Portugal, Ühendkuningriik) ei ole kas astunud ühtegi
märkimisväärset sammu või nad seisavad silmitsi püsivate raskustega.
Kokkuvõttes on sõidukite registreerimisandmete üldpilt paljulubav, kuna seda on
rakendusvalmi liikmesriigi puhul tehniliselt kõige lihtsam ühendada kõigi
teiste rakendusvalmite partneritega. 3., 4. ja 5. peatüki rakendamine Kõik peale ühe liikmesriigi on 3. ja 4.
peatüki kohaselt (artiklid 15 ja 16) määranud riiklikud kontaktpunktid. Seega
võib lugeda, et nad on nimetatud peatükid rakendanud. Seoses 5. peatükiga
vastas Prümi küsimustikule 5 liikmesriiki, et õigus- või haldusnorme ei ole
veel kehtestatud[8]. Kõnealuste peatükkide rakendamisega on jõutud märkimisväärselt
kaugemale võrreldes automatiseeritud andmevahetuse sätetega, kuna selleks ei
ole vaja kulukaid ja ajamahukaid tehnilisi seadmeid. Arvestades, et nende
peatükkide tähtaeg möödus juba 26. augustil 2009, peaksid liikmesriigid,
kes seda veel teinud ei ole, niipea kui võimalik kehtestama riiklikud nõuded
ning teatama sellest nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile. Andmekaitse sätted Prümi otsuse alusel võib andmete vahetamine
toimuda vaid siis, kui kõiki 6. peatüki andmekaitse sätted on riigi
õigusesse üle võetud. Seda uurivad teiste liikmesriikide eksperdid hindamise
ühe osana küsimustiku kaudu[9].
Oma otsusega lubada liikmesriigil isikuandmeid vahetada tunnistab nõukogu, et
see liikmesriik on täitnud kõik nõutavad andmekaitse sätted. 31. oktoobri 2012. aasta seisuga ei
olnud järgmised liikmesriigid veel küsimustikule vastanud: Taani, Kreeka,
Iirimaa, Itaalia. Selleks ajaks ei olnud üksnes Itaalia ja Kreeka veel täitnud
nõuet[10]
määrata Prümi andmevahetuse eest vastutav sõltumatu andmekaitseasutus. 4. Rakendamisel tekkinud viivituste
põhjused 4.1. Tehnilised raskused Eesistujariik Poola kogus põhjalikke andmeid
2011. aastal rakendamisel tekkinud viivituste põhjuste kohta. Tulemusi
kajastati 28. novembri 2011. aasta eesistujariigi poolaastaaruandes.
Kokkuvõttes olid viivituste peamised põhjused tehnilist laadi ja tekkisid
inimressursside ja rahaliste vahendite vähesus tõttu liikmesriikides. Kuigi mitmed liikmesriigid on suutnud
nimetatud probleemid vahepeal lahendada, võib eeldada, et probleemi olemus ei
ole alates 2011. aastast oluliselt muutunud. Seda kinnitati ka
teabevahetuse ja andmekaitse töörühma arutelude käigus ja kahepoolsete
kontaktide kaudu komisjoni ning liikmesriikide ja juhtivate ekspertide vahel. 4.2. Rahastamine Poolaastaaruande kohaselt oli rakendamisel
rahastamine tõsine probleem 10 mitterakendusvalmis liikmesriigis. Nendest
liikmesriikidest 6 on esitanud taotlused „Kuritegevuse ennetamise ja selle
vastu võitlemise” (ISEC) programmi raames ELi-poolseks rahastamiseks. Samas ei
ole mitmed liikmesriigid ikka veel taotlenud rahalist toetust, sealhulgas need,
kes on rakendamisel maha jäänud. ISECi Prümiga seotud taotluste arv saavutas 9
projektidega seotud lepinguga haripunkti 2011. aastal, ning
30. septembri 2012. aasta seisuga on veel 6 projekti hindamisel. Kuni 2012. aasta augustini rahastas
Euroopa Liit ISECi Prümiga seotud projekte kokku 6,2 miljoni euro
ulatuses, ning veel 5,7 miljoni euro ulatuses meetmeid, mis on juba
seotud lepingutega, kuid mida ei ole veel lõpuni viidud. Alates 2011. aasta
lõpust on menetluses veel taotlused projektidele, mida võidakse potentsiaalselt
veel rahastada 4,9 miljoni euro ulatuses. 2013. aastal jätkab komisjon ISEC
programmi raames rakendamise ELi-poolset rahastamist. 4.3. Kokkuvõte Kahe Prümi otsuse rakendamisega kaasneb
mitmeid haldus-, tehnilisi ja finantsprobleeme. Samal ajal on vajaduse korral
võimalik saada toetust mitmest allikast: lisaks ELi rahastamisele on veel ka
liikuvate ekspertide rühm ja Europolis paiknev Prümi kasutajatugi ning, sugugi mitte
vähemtähtsana, ka teatud arv operatiivseid liikmesriike, kellel on nüüdseks
märkimisväärsed kogemused Prümi meetme rakendamisel ja kellelt võib nõu küsida. Pidades silmas nimetatud tehnilisi probleeme
ja piiratud ressursse, on üllatav, et mitterakendusvalmid liikmesriigid ei ole
tahtnud liikuvate ekspertide rühmalt abi paluda. Arvestades erinevaid toetuse saamise võimalusi
ja pikka ajavahemikku, mis on möödunud Prümi otsuse vastuvõtmisest, on raske
leida kas või ühte põhjust, mis võiks õigustada otsuse rakendamata jätmist.
Tundub, et takistuste ületamiseks riiklikul tasandil on eelkõige vaja
poliitilist tahet ja asjakohast prioriseerimist. Prümi otsus võeti vastu endise kolmanda samba
raames, mis tähendab, et tavapäraseid riikliku rakendamise kontrolli eeskirju
ei kohaldata üleminekuperioodi jooksul. Alates 2014. aasta detsembrist
võib komisjon siiski kasutada rikkumismenetlusi[11]. 5. Vahendi kasutamine 5.1 Automatiseeritud teabevahetus
vastavalt 2. peatükile Üha enamate liikmesriikide jaoks on Prümist
saanud rutiinne vahend, millega uuritakse kuritegusid , millel võib olla
piiriülene mõõde. Kaks aastat pärast komisjoni poolt koos
riiklike ja ELi ekspertidega läbi viidud kaardistamist, et uurida, kuidas
teabevahetus praktiliselt toimib, ilmnes, et enamik liikmesriike suhtusid Prümi
küllaltki positiivselt, mida kinnitasid ka vastused Prümi küsimustikule. Kuid
nimetatud järeldus ei vasta mõningates liikmesriikides alati otsuse rakendamise
kiirusele. Küsimustiku põhjal näevad liikmesriikides
rohkem kui pooled pädevad asutused sõidukite registreerimis- ja DNA valdkonna
andmete vahetamises tohutut lisandväärtust õigusrikkumiste ennetamiseks ja
uurimiseks. Ligikaudu 40 % vastanutest leidis, et sõrmejälgede andmete jagamine
kätkeb endas tohutut väärtust, samas kui üle 50 % olid seisukohal, et sellel on
vähemalt teatav väärtus. Sõidukite registreerimisandmete puhul pidasid
peaaegu kõik sellele küsimusele vastanud mehhanismide menetluse tõhusust väga
heaks või heaks. DNA- ja sõrmejälgede andmete osas nii ühisel arvamusel ei
olda: ligikaudu 30 % vastanutest peab mõlema tõhusust üksnes rahuldavaks või
isegi ebapiisavaks (vt 5.2.2). Statistika Paljudes liikmesriikides registreerivad ja
kasutavad uurimisel Prümi kohaseid andmeid eri asutused. Ja sageli saab üksnes
kolmas asutus, nagu näiteks prokuratuur, hinnata Prümi vahetusest saadud teabe
väärtust. Sellegipoolest on asjakohased statistilised andmed põhjaliku
hindamise jaoks olulised. Prümi otsuste tegelikku mõju ei ole ilma selliste
andmeteta võimalik hinnata. Teabevahetuse ja andmekaitse töörühmas arutati
erinevaid võimalusi statistilisteks mudeliteks. Eespool mainitud
haldusprobleemidest tingituna on enamik liikmesriike valinud mudeli, milles
keskendutakse andmekogumite vaheliste vastete arvule. Kuigi tegemist on mõistliku
vahelahendusega, tuleb tulevikus teha täiendavaid jõupingutusi, et nende
vastete kasutamine uurimistes paremini kajastuks. 2011. aasta oli esimene aasta, mille
kohta koguti võrreldavaid statistilisi andmeid. Kogutud andmed näitasid, et
kõigi kolme liiki andmete puhul tuleb statistika täpsust parandada. Siiski on
praegu olemasolevatel andmetel põhinevad tulemused paljulubavad ja näitavad, et
rakendusvalmid asutused kasutavad Prümi juba olulisel määral[12]: ·
2011. aastal sõrmejälgede kohta saadud
kontrollituid kokkulangevusi kokku: 2 553 ·
Vastavalt praegusele mudelile 2011. aastal
saadud DNA kokkulangevusi kokku: 20 719 ·
2011. aastal sõidukite, mille kohta andmeid leiti,
registreerimisandmete taotlusi kokku: 260 253[13] Üksikud juhtumid, kus viidi läbi DNA või sõrmejälgede
automatiseeritud otsingud ei asendada kindlasti täpseid arvandmeid. Siiski
loovad need kujutluse sellisest uurimisest, mille edule saab Prüm oluliselt
kaasa aidata. Järgmine Saksamaalt pärit näide iseloomustab Prümi väärtust
piiriüleses kontekstis: 2011. aasta suve lõpul leiti ühes Saksamaa loodepiirkonna linnas surnuks pussitatud mehe keha. Kuriteopaigas leidsid politseieksperdid sõrmejälje ühelt ukseraamilt selles korteris, kust mees leiti. Kuigi puudus ilmne seos teise riigiga, leiti automatiseeritud Prümi otsingu tulemusel kokkulangevus Bulgaaria automaatse sõrmejälgede tuvastamise süsteemi andmebaasist. Bulgaariale esitatud täiendava teabe päringule saadeti vastus järgmisel päeval kolme tunni jooksul misjärel sisestati see viivitamatult Schengeni infosüsteemi. Juba järgmisel päeval vahistati asjaomane isik Austrias. 5.2 Arenguruum Vaatamata uurijate üldisele heakskiidule
kerkisid tegutsemise algusetapis esile mitmed probleemid. Kõige olulisemaid
probleeme käsitletakse selles jaos. 5.2.1 Lisateabevahetus Artiklis 5 (DNA) ja artiklis 10 (sõrmejäljed)
on sätestatud, et „(…) lähtutakse olemasolevate täiendavate isikuandmete
edastamisel (…) taotluse saanud liikmesriigi siseriikliku õigusest, sealhulgas
õigusabi eeskirjadest.” Kuigi Prümi otsustes ei ole üksikasjalikke
sätteid andmekogumites leitud kokkulangevusega seotud lisateabe vahetamise
kohta, on see osutunud eriti oluliseks. Automatiseeritud otsingu võimalus on
tohutu edusamm. Kuid ilma asjakohase lisateabeta ei ole leitud vastetel
uurijate silmis peaaegu mingisugust tähendust. Prümi küsitluses viitasid 18 liikmesriiki 24st
üldiselt vajadusele parandada Prümi leitud kokkulangevusega seotud lisateavet,
üks kolmandik neist keskendus riiklikele struktuuridele, samas kui enamik nägi
vajadust ELi tasandil toimivate meetmete järele. Mõned eksperdid kritiseerisid olematut
standardiseerimist. Lisateabe taotluste haldamisel kasutatakse enam-vähem
võrdselt Europoil ja Interpoli kanaleid, samas kui vaid vähesed liikmesriigid
eelistavad SIRENE büroosid või kahepoolseid kontaktametnikke. Mõnes
liikmesriigis sõltub valik andmete laadist; muudel juhtudel sõltub see
kuritegevuse laadist. Igal juhul ei tegutseta väga korrapärastelt, mis
ekspertide sõnul toob mõnikord kaasa viivitusi. Teine probleem on kontaktpunktide loomine:
ettepanekud varieeruvad Prümi leitud vastete järelmeetmete jaoks konkreetsete
kontaktpunktide loomisest kuni, vastavalt Euroopa teabevahetusmudeli teatises
sätestatule, ühtsete riiklike kontaktpunktide siseselt mehhanismide
integreerimiseni. Arutatud on ka lihtsustamisvõimalusi
tehniliste lahenduste kaudu. Siinkohal väärib märkimist, et Prümi leitud
kokkulangevusi käsitlevad lisaandmed on valitud UMF II programmi[14] raames Belgia, Saksamaa ja
Poola vaheliseks katseprojektiks. Nimetatud programmi rahastab suures osas
komisjon ja haldab Europaol ning selle eesmärk on kehtestada piiriüleste
struktureeritud õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse ühine raamistik,
sealhulgas ühine semantilise teabe mudel ja vahetusvorming. Komisjoni teatises Euroopa teabevahetusmudeli
(EIXM) kohta käsitletakse neid probleeme ning tehakse asjakohased soovitused. 5.2.2 Rakendamise tehnilised ja
haldusnõuded Muud Prümi kasutamist takistavad aspektid on
seotud mitme automatiseeritud andmevahetuse nõudega, mis on sätestatud Prümi
rakendusotsuses 2008/616/JSK. Märkimisväärne arv liikmesriike leiab, et
vastavuseeskirjad, eriti DNA-andmete puhul, ei ole täielikult rahuldavad ning
neid peaks parendama, et vältida olukorda, kus juba kindlaks tehtud
kokkulangevus osutub järelkontrollimisel valeks. Teine probleem, mille eksperdid sageli
tõstatasid, on seotud nõudega, milles käsitletakse liidese juhenddokumenti
sõrmejälgede andmete vahetamiseks, mis jätab praegusel kujul liiga palju
tõlgendusruumi ning võib seega põhjustada tehnilisi ühildamatusi. Lisaks
sellele soovitasid mõned liikmesriigid sõrmejälgede andmete valdkonnas piiratud
otsingsuutlikkuse tõhusamat kasutamist, et vähendada liikmesriikide süsteemide
ülekoormamise ohtu. Nad tegid ettepaneku, et otsingusuutlikkus, mida üks liikmesriik
ei kasuta, peaks olema kättesaadav teistele liikmesriikidele, kusjuures
taotluse saanud liikmesriik teavitab teisi sellest, kui on saavutatud nimetatud
liikmesriigi otsingusuutlikkuse ülempiir. Mõned liikmesriigid on väljendanud muret liikmesriikide
suutlikkuse üle sõrmejälgede andmete taotluse saamise järgselt edastatud
võimalikke kokkulangevusi kinnitada. Mida rohkem liikmesriike muutuvad selles
valdkonnas operatiivseks, seda rohkem on vaja töötajaid, kes vasteid n-ö
käsitsi kinnitaksid, et vältida olukorda, kus nimetatud nõue pärsib
sõrmejälgede andmete vahetust. Kuigi nad ei õigusta Prümi otsuste rakendamata
jätmist, võivad nimetatud probleemid takistada mõne veel mitte operatiivse
liikmesriigi rakendamispüüdlusi. Süsteemi parem toimimine annaks veelgi suurema
stiimuli otsuste kiireks rakendamiseks (soovitusi vt allpool). 5.2.3 Liikuvate ekspertide rühm ja Prümi
kasutajatugi Europolis Nii liikuvate ekspertide rühm kui ka
2012. aasta jaanuarist Europolis sisse seatud Prümi kasutajatugi toetavad
liikmesriike rakendamisel ja süsteemi töös hoidmisel. Liikuvate ekspertide rühm
keskendub peamiselt DNA- ja sõrmejälgede andmete vahetamise rakendamise
esmatoele, samas kui kasutajatugi toetab operatiivseid liikmesriike. Mõlemad on välja töötanud rida tegevusi
ülalpool (vt jagu 5.2.2) kirjeldatud raskustega toimetulemiseks. Sel eesmärgil
loodi mitteametlikud ekspertide rühmad (nn erirühmad). DNA-andmete
vastavuseeskirjade ja sõrmejälgede liidese juhtdokumentide tõlgendamisega
tegeletakse vastavat valdkonda käsitlevates erirühmades. Ühelt tarkvaralt
teisele ülemineku haldamine, katsemenetluste lihtsustamine ning operatiivsete
liikmesriikide seas süsteemi katsetamine ja töös hoidmine on Prümi kasutajatoe
jaoks asjaomased koordineerimisvaldkonnad. Samuti on vaja parendada vaste
leidmise järelmeetmeid. Lisaks sellele on kasutajatugi loonud Europoli
ekspertide platvormi, et lihtsustada asjakohaste teadmiste jagamist. Kõik
praegused liikuvate ekspertide rühma tegevused kavatsetakse üle viia
kasutajatoe pädevusse pärast liikuvate ekspertide rühma projekti lõppemist
2013. aasta juulis, juhul, kui nende tegevuste järgi siis veel vajadus
peaks olema. 5.3 Politseikoostöö ja teabevahetus
(3.–5. peatükk) Üldiselt andsid liikmesriigid nimetatud
peatükkides sätestatule kõrge hinnangu. Oma vastustes Prümi küsimustikule
väljendasid liikmesriigid järgmisi arvamusi: 3. peatükk (suursündmused) on
liikmesriikide arvates väga kasulik 13 kasutu 3 teatava kasuteguriga 5 (4 liikmesriiki ei
vastanud nimetatud osale) 4. peatükk (meetmed terroriaktide
ärahoidmiseks) on liikmesriikide arvates väga kasulik 8 kasutu 5 teatava kasuteguriga 6 (6 liikmesriiki ei
vastanud nimetatud osale) 5. peatükk (muud koostöövormid) on
liikmesriikide arvates väga kasulik 14 kasutu 1 teatava kasuteguriga 6 (4 liikmesriiki ei
vastanud nimetatud osale) Silma torkab see, et 4. peatükis
käsitletud terroriaktide ärahoidmise meetmeid peetakse suhteliselt
vähekasulikuks. Kuigi 4. peatükis sätestatule on 15 liikmesriigis
olemas alternatiivsed õiguslikud alused, ei põhjenda see nimetatud peatüki
sätete madalamat hinnangut, kuna taoliste liikmesriikide arv on sarnane ka
3. peatüki (17 liikmesriiki) ja 5. peatüki (15 liikmesriiki)
puhul. Seoses nimetatud peatükkide tegeliku kasutamisega võib näha küllaltki erinevaid
arvamusi. Sätete kasutamine || 3. peatükk (olulised üritused) || 4. peatükk (terroriaktid) || 5. peatükk (muud koostöövormid) Sageli || 8 || 5 || 5 Mõnikord || 7 || 2 || 10 Mitte kunagi || 6 || 15 || 8 Praktikas leiavad politsei operatiivkoostöö
vormidest kõige sagedamini kasutust ühispatrullid, ühiseid liikluskontrollid ja
politseitugi olulistel suurtel üritustel, millele järgnevad isiku- ja
dokumentide kontroll ning erivarustusega politsei tugi. Muid koostöövorme
kasutati ainult vähestel juhtudel. Kokkuvõte Olemasolevate andmete põhjal võib järeldada,
et selge enamus liikmesriikidest pooldab nimetatud sätteid isegi siis, kui
praktikas kasutavad nad neid ainult aeg-ajalt. Komisjonil puudub teave üldist laadi
probleemide kohta nende peatükkide rakendamisel. Seoses artiklite 21 ja 22
(milles käsitletakse tsiviil- või kriminaalvastutust) rakendamisega ei ole
teatatud ühestki juhtumist. Aga Prümi küsimustikus vastati nimetatud peatükkide
läbivaatamise vajadusele siiski ühemõtteliselt: 20 liikmesriiki leidsid, et
selleks puudub vajadus, samas kui 1–2 liikmesriiki pooldasid läbivaatamist. 6. Soovitused Esiteks peaksid liikmesriigid, kes on
rakendamisega märkimisväärselt hilinenud, olemasolevaid võimalusi paremini ära
kasutama. See hõlmab rahastamist komisjoni programmide raames ning samuti
toetust, mida pakuvad liikuvate ekspertide rühm ja kasutajatugi Europolis. Jääb
arusaamatuks, miks liikmesriigid, kellel on probleeme vahendite või tehnilise
oskusteabega, ei kasuta olemasolevaid tugiteenuseid. Seetõttu kutsutakse
veelkord probleemidega silmitsi seisvaid liikmesriike üles võtma ühendust
liikuvate ekspertide rühma (seni, kuni see projekt veel tegutseb) või
kasutajatoega. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid kaaluma taotluse esitamist
ISEC programmi raames rahastatud rakendusprojektidele enne, kui see võimalus
pärast 2013. aastat kaob. Samal ajal kutsutakse rakendusvalmis liikmesriike
üles säilitama ja vajaduse korral suurendama oma valmisolekut toetada
rakendamisjärgus liikmesriike, näiteks ekspertide lähetamise teel
hindamismissioonidele. Seoses kõnealuse vahendi toimimisega ja
võimalike parendustega, mis ei ole veel õiguslikud muudatused, tuleks jällegi
mõelda liikuvate ekspertide rühma ja kasutajatoe peale. Nimetatud erirühmad on
hea lähtepunkt leppimaks kokku pragmaatilistes lahendustes, kus õiguslikes
sätetes esinevad ebamäärasused ja kus praeguse mehhanismi tõhususe
suurendamiseks on veel arenguruumi. Samuti soovitatakse liikmesriikidel, kes
veel ei ole rakendusvalmis, tegutseda rakendamisel vastavalt erirühmade
soovitustele. Sisuline statistika on jätkuvalt oluline, kuna
see on parim viis Prümi otsuste lisaväärtuse hindamiseks. Seepärast palutakse
liikmesriikidel vajaduse korral parendada praeguseid statistikamudeleid.
Eesmärgiks peaks olema tuvastada pärast lisateabetaotluse esitamist veelgi
täpsemalt neid kokkulangevusi, millest saadud teavet ka tegelikult
kriminaaluurimises kasutatakse. DNA-andmete vahetamise filtreerimise statistika
dokumendi 12226/11 2. valiku[15]
kohaselt oleks kasulik samm õiges suunas. Selles suunas tuleks tegutseda
olenemata sellest, millises filtreerimata statistika mudelis teabevahetuse ja
andmekaitse töörühmas kokku lepiti. Ilma et see piiraks ilmselget ja tungivat
vajadust olemasolevaid vahendeid täielikult rakendada ning kooskõlas komisjoni
2010. aasta teatises „Ülevaade teabehaldusest vabadusel, turvalisusel ja
õigusel rajaneval alal”[16]
sätestatuga, kohaldab komisjon täielikult nimetatud teatises sätestatud
materiaalseid ja menetluslikke põhimõtteid alati, kui tulevikus rakendatakse
muid süsteeme (nagu näiteks SIS II), mis on seotud Prümi otsustes sätestatud
tehnoloogia kasutamise või eesmärkide saavutamisega. Arvestades praegust
majanduskliimat, tuleks rõhutada eelkõige võimalikult suure tasuvuse
vajalikkust. Kuigi kokkulangevustega seotud lisateabe
vahetus ei kuulu nimetaud otsuste reguleerimisalasse, on see osutunud
oluliseks. Selles kontekstis tuleks samuti arvesse võtta käimasolevaid meetmeid
riiklike järelmenetluste kaardistamiseks[17]
ja nendega seotud kasutajatoe toiminguid standardse sõnumivormingu loomiseks.
Komisjoni teatis Euroopa teabevahetuse mudeli kohta avaldatakse koos käesoleva
aruandega ning selles on edasisi asjakohaseid soovitusi. LISA Ülevaade
rakendusvalmis liikmesriikide tegevusest Selgitus: Tabelid peegeldavad rakendamise edenemist erinevat liiki andmete (DNA-,
sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete) puhul. Mõnel juhul ei vaheta
liikmesriigid veel praktikas teavet, kuigi neid peetakse n-ö rakendusvalmiks,
mis tähendab, et nõukogu on vastu võtnud otsuse, mis võimaldab liikmesriikidel
vahetada asjaomaseid andmeid. Rakendusvalmis liikmesriigid on ·
DNA-andmete puhul: Bulgaaria, Tšehhi Vabariik,
Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari,
Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome ·
sõrmejälgede andmete puhul: Bulgaaria, Tšehhi
Vabariik, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Küpros, Leedu, Luksemburg,
Ungari, Madalmaa, Austria, Sloveenia, Slovakkia ·
sõidukite registreerimisandmete puhul: Belgia,
Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Poola,
Rumeenia, Rootsi, Sloveenia, Soome Hallid väljad
viitavad sellele, et kaks liikmesriiki on alustanud tabelis esitatud andmete
vahetamist. Tabelid on lisatud nõukogu dokumendile 5086/7/12 ja neid
ajakohastatakse umbes iga kuue nädala tagant. Praegused tabelid on REV 7, välja
antud 12. oktoobril 2012. DNA-andmed – rakendusvalmis teabevahetus || Olema || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Sõrmejälgede andmed – rakendusvalmis teabevahetus || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Sõidukite registreerimisandmed – rakendusvalmis teabevahetus || Olema || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x [1] Termini „rakendusvalmis” tähenduse kohta vt 2. alapunkt
d. [2] Liikuvate ekspertide rühm on komisjoni poolt rahastatud
saksa projekt, mille eesmärk on toetada mitterakendusvalmeid liikmesriike Prümi
otsuse rakendamisel (aastatel 2011 – 2013). [3] Nõukogu andmekaitse ja teabevahetuse töörühm. [4] Liikuvate ekspertide rühma kohta vt joonealust märkust
nr 2; Prümi kasutajatoe kohta vt punkt 5.2.3. [5] ELT L 210, 6.8.2008, lk 1. [6] ELT L 210, 6.8.2008, lk 12. [7] Nimetatud säte ei kehti nendele liikmesriikidele, kus
isikuandmeid edastatakse juba Prümi konventsiooni alusel. [8] Liikmesriikide avaldustest saadud teave koostöö
praktiliste aspektide kohta on mõnel juhul sätestatud „Piiriüleste
operatsioonide käsiraamatus” (dok 10505/4/09). [9] Nõukogu dokument 6661/1/09. [10] Vt Prümi otsuse artikli 30 lõiget 5. [11] ELi toimimise lepingu protokoll nr 36. [12] Dok. 11367/12. [13] Nimetatud näitajate vahelised ebakõlad ei kajasta
üksikute andmetüüpide üldist tähtsust vaid asjaolu, et kasutatakse erinevalt politseitavasid. [14] II UMF tähistab universaalne sõnumivormingu teist projekti
(dok 7753/10). [15] See valiku võimaldaks filtreerida välja kokkulangevusi,
mida kas tehnilistel põhjustel või riikliku korrakaitse lähenemisviisi tõttu
uurimises ei kasutata. [16] KOM(2010) 385. [17] Teine meetmete loetelu eelnõu infohaldusstrateegia
rakendamiseks, dok. 12002/1/11 ja dok. 5113/12.