Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the Czech Republicand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the Czech Republic, 2011-2014
Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Tšehhi 2011. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus
Tšehhi 2011.-2014. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4, võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning
majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti
selle artikli 9 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2], võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust, pärast konsulteerimist majandus- ja
rahanduskomiteega, ning arvestades järgmist: (1)
Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks
Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia
– Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud
koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta
meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali
suurendamiseks. (2)
Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse
liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014
ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[3] mõlemaid dokumente koos
nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. (3)
Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese
iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue
tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa
poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud
Euroopa 2020. aasta strateegiaga. (4)
Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks
eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu
15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase
majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks
eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist,
tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste
tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid
prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus-
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. (5)
Tšehhi Vabariik esitas 29. aprillil 2011 oma
riikliku reformikava 2011. aastaks ja 5. mail 2011 oma ajakohastatud
lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks
hinnati neid kaht programmi üheaegselt. (6)
Üleilmne finantskriis tabas Tšehhi majandust väga
avatud kaubanduse kaudu ning mõjutas väga negatiivselt Tšehhi SKP kasvu ja
töötusemäära. Reaalne SKP langes ekspordi ja sisemaiste investeeringute
vähenemise tõttu 2009. aastal 4,1 % võrra. Töötusemäär tõusis 2008. aastal 4,4
%-lt märkimisväärselt 7,3 %-le 2010. aastal ning tööhõivemäär langes
ajavahemikus 2008–2010 kaks protsendipunkti. Suur avatus rahvusvahelisele
kaubandusele ja Tšehhi Vabariigi peamiste kaubanduspartnerite majanduse kiire
elavnemine on võimaldanud SKP kasvumääral 2010. aastal kiiresti taastuda 2,3
%-ni ning see toetab jätkuvalt mõõdukat taastumist. (7)
Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1466/97 on
nõukogu ajakohastatud lähenemisprogrammi hindamise alusel arvamusel, et
programmi toetavad makromajanduslikud prognoosid on programmi kahel esimesel
aastal realistlikud ja sealt edasi liialt optimistlikud. Võrreldes komisjoni
talituste 2011. aasta kevadprognoosiga on programmi aluseks madalam 2012. aasta
SKP reaalkasvu prognoos. Seda peamiselt valitsemissektori tarbimiskulude püsiva
vähenemise tõttu, mida ei arvestata komisjoni talituste 2012. aasta prognoosis,
mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta. Programmiga nähakse ette
valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine 2013. aastaks alla 3 % SKPst
ning 2014. aastaks kuni 1,9 %-ni SKPst. Kavandatud konsolideerimise aluseks on
peamiselt kulude piiramine. Kavandatud meetmed on piisavad, et saavutada
eesmärk 2013. aastaks nagu soovitas nõukogu, kuid programmis esitatud meetmed
ohustavad tegelikku eelarvetulemust. Ka programmi lõpuaastate eesmärkide
saavutamine tundub põhinevat suures osas soodsatel tsüklilistel tingimustel
ning avaliku halduse täiendaval tõhustamisel, mille realiseerimine võib osutuda
väga raskeks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamine nähakse ette
programmiperioodist pikema aja jooksul. Keskmine iga-aastane eelarvepositsiooni
tugevdamise maht on ajavahemikus 2011–2013 väiksem kui nõukogu poolt 2.
detsembri 2009. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud 1
% SKPst. (8)
Programmis on püstitatud selge eesmärk vähendada 2013.
aastaks valitsemissektori eelarvepuudujääki alla 3 % SKPst. Suurimaks
väljakutseks on tagada, et aastatel 2011–2013 ning ka edaspidi
eelarvepuudujäägi vähendamiseks võetavad meetmed ei seaks ohtu pikaajalist
kasvupotentsiaali, eelkõige haridusele ning avaliku sektori teadusuuringutele
ja arendustegevusele tehtavate kulutuste kaudu. Kõnealuste meetmetega tuleb
luua ka puhver demograafilistest arengutest tulenevate kulutuste suurenemisele.
(9)
Eelarve konsolideerimisstrateegia hõlmab meetmeid,
mis mõjutavad käibemaksust laekuvat tulu: 2012. ja 2013. aastal kavandatakse
madalama käibemaksumäära tõstmist, kõrgemat käibemaksumäära kavatsetakse 2013.
aastal aga langetada. Valitsus kavatseb alates 2013. aastast suurendada ka
käibemaksukohuslastest ettevõtjate arvu. Programmi kohaselt peaks kõnealuste
muudatustega kaasnema 2012. aastal maksutulude suurenemine 0,7 % võrra SKPst
ning 2013. aastal täiendavalt 0,1 % võrra SKPst. Lisaks sellele tundub olevat
võimalik suurendada tulusid kaudsete maksude abil. 2010. aastal moodustas
kaudsete maksude osakaal 11,8 % SKPst, ELi keskmine näitaja oli aga 13,4 %. Nii
oleks võib-olla võimalik vähendada tööjõu otsest maksustamist. Lisaks sellele
prognoositakse, et käibemaksust saadava tegeliku tulu ja teoreetilise
käibemaksukohustuse vahe on märkimisväärselt üle ELi keskmise, mis põhjendab
vajadust võtta meetmeid maksukohustuse täitmise tõhustamiseks. (10)
Arvestades, et vananemise mõju eelarvele
prognoositakse olevat tugevalt üle ELi keskmise, on pensionisüsteemi reform
väga oluline . Valitsus on esitanud kaks ettepanekute kogumit. Esimene pakett
peaks parlamendis heaks kiidetama 2011. aasta septembris ning see käsitleb
jooksvalt finantseeritavat riiklikku pensionisammast, mis on olnud puudujäägis
alates 2009. aastast. Muude meetmete hulgas kavandatakse kohustusliku
pensioniea tõstmist, mis tõuseb 2041. aastaks nii meeste kui ka naiste puhul 67
aastani. Kõnealused pensionireformid kujutavad endast sammu rahanduse
jätkusuutlikkuse probleemi lahendamise suunas, kuid ei pruugi siiski olla
piisavad, et lahendada elanikkonna vananemisega seotud probleeme. Teine
meetmete pakett, mida valitsus ei ole veel ametlikult heaks kiitnud, koosneks
vabatahtliku teise erapensionisamba kasutuselevõtust 2013. aastal, mille
eesmärk on mitmekesistada pensionitulusid ning toetada nende tulevast
asjakohasust erasektori säästude edendamise kaudu. Samba kavandatav vorm ei loo
sellega ühinemisele erilisi soodustusi ning võib eespool rõhutatud pikaajalisi
pingeid tegelikult suurendada. Samuti tuleb selliste pensionifondide
tegevuskulusid tähelepanelikult analüüsida ning hoida need süsteemi tõhususe
tagamiseks võimalikult madalal. (11)
Tööturgu peetakse mõõdukalt paindlikuks ning seal
ei olnud enne üleilmset finantskriisi olulisi tõrkeid esinenud. Siiski on
nähtavad mõned struktuurilised nõrkused. Põhiprobleemiks on suured raskused,
mida lastega naised peavad pärast emapuhkuse lõppu tööturule naastes ületama.
Kõnealune küsimus on oluline ka oma laiemate majanduslike tagajärgede tõttu:
pikemad töötuseperioodid, naiste ja meeste tööhõive erinevus ning kõige suurem
meeste ja naiste palgaerinevus liikmesriikide seas. Varajane tööle naasmine on
jätkuvalt raske vaatamata valitsuse jõupingutustele anda vanematele
vanemapuhkuse pikkuse kindlaks määramisel rohkem valikuvõimalusi. Probleemi
põhjuseks on osaliselt ettevõtjate vähene tahe palgata inimesi tööle osalise
tööajaga, teistes liikmesriikides kasutavad väikeste lastega töötajad seda
võimalust sageli. Osalt on probleemi põhjustajaks ka taskukohase hinnaga
lastehoiuasutuste piiratud hulk, seda eelkõige alla kolmeaastaste laste puhul. (12)
Kuigi üldine töötuse tase püsib kindlalt alla ELi
keskmise, on pikaajalise töötuse tase tõusmas, seda eelkõige 20–29aastaste
noorte hulgas. Madala haridusega inimestel ning madalapalgalistel on töö
leidmisel suuri raskusi. Kõrge pikaajalise töötuse määr on seotud alarahastatud
ja suhteliselt loiu tööturupoliitikaga ning tööturule tagasitoomise meetmetes
osalejate väikese arvuga. (13)
Ettevõtluskeskkonda rõhuvale avaliku halduse
ebatõhususele oleks võimalik lahendust leida olemasolevate strateegiate
tervikliku rakendamise kaudu. Valitsus algatas 2007. aastal parema õigusloome
tegevuskava ning korruptsioonivastase strateegia aastateks 2011–2012. Nendes
teavitatakse meetmetest, mis on olulised Tšehhi õigusliku ja reguleeriva
raamistiku kvaliteedi parandamiseks ning ettevõtjate kindlustunde tugevdamiseks.
Rahvusvaheliste uurimuste kohaselt on Tšehhi vastavate raamistike tase alla ELi
keskmise. Eesmärk on stabiliseerida avaliku halduse olukorda, mille tõhusust
pärsivad sagedased ja kaugeleulatuvad ümberkorraldused. Selleks on oluline
võtta vastu avaliku teenistuja seadus, mida on korduvalt edasi lükatud.
Valitsus võttis hiljuti vastu meetmed, millega suurendatakse riigihangete
läbipaistvust. Reguleeriva raamistiku üks element ehk täiesti anonüümset varade
ülekandmist võimaldavad spetsiifilist liiki aktsiad on siiski ohtlikud ning
nõuavad seetõttu tähelepanu. (14)
Arvatakse, et kriis mõjutas negatiivselt võimalikku
majanduskasvu. Vaatamata ülikoolides õppivate noorte suurele arvule on
inimkapitali parandamine oluline ning seda takistab õpetamise ebapiisav kvaliteet,
mille tõestuseks on Tšehhi kolmanda taseme haridust pakkuvate asutuste kehv
asetus rahvusvahelistes uuringutes. Lisaks sellele kuulub Tšehhi
tudengi kohta tehtavate kulutuste poolest võrreldavates hindades ELi riikide
seas alumisse veerandisse ning piirdub eelkõige algharidusega. Riiklikus
reformikavas on esitatud meetmed kõigi haridusastmete jaoks. Kolmanda taseme
hariduse keerukat reformi on mitu aastat ette valmistatud. Kvaliteetse ja
tõhusa kolmanda taseme hariduse tagamine on oluline konkurentsivõime ja
innovatsioonisuutlikkuse seisukohast. (15)
Komisjon esitas hinnangu lähenemisprogrammi ja
Tšehhi Vabariigi riikliku reformikava[4]
kohta. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku
eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Tšehhi Vabariigis, vaid ka seda,
kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust
tugevdada kogu Euroopa Liidu majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse
riikide tulevastesse otsustesse Selle taustal peab komisjon vajalikuks jätkata
keskendumist eelarve konsolideerimisele, kaitstes samal ajal majanduskasvu
soodustavaid kulutusi. Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus oleneb
suures osas suutlikkusest koheselt rakendada vajalikku pensionireformi.
Olulised on eelkõige naiste kasvav tööturul osalemise määr ning töövõimaluste
loomine pikaaegsetele töötutele. Konkurentsivõime parandamiseks on väga
olulised avalike teenuste ja reguleeriva raamistiku kvaliteedi ning kolmanda
taseme hariduse kvaliteedi parandamisel võetavad täiendavad meetmed. (16)
Seda hinnangut silmas pidades ning võttes arvesse
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri
2009. aasta soovitust, nõukogu Tšehhi Vabariigi 2011. aastal ajakohastatud
stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus[5] on eeskätt esitatud järgnevalt
punktides 1 ja 2 sisalduvates soovitustes. Võttes arvesse Ülemkogu 25. märtsi 2011.
aasta järeldusi, on nõukogu vaadanud läbi Tšehhi Vabariigi riiklikku
reformikava, SOOVITAB KÄESOLEVAGA, et Tšehhi
Vabariik peaks võtma ajavahemikul 2011–2012 meetmeid selleks, et: (1)
Rakendada kavandatud tasakaalustamist 2011. aastal
ning võtta sissetulekute vähenemise või kulude suurenemise korral alalisi
tasakaalustusmeetmeid. Võtta programmis 2012. aastaks kavandatud maksumeetmeid ning
toetada konkreetsemate meetmetega 2013. aastaks seatud eesmärkide saavutamist.
Vältida kulutuste vähendamist majanduskasvu soodustavatele eelarveridadele ning
kasutada olemasolevaid võimalusi kaudsetelt maksudelt saadavate tulude
suurendamiseks, parandada maksukohustuste järgimist ning vähendada maksudest
kõrvalehoidumist. (2)
Viia läbi ulatuslik pensionireformi, et parandada
riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ning tagada pensioni tulevast
asjakohasust. Jõupingutused peaksid kõigepealt
keskenduma edasistele muudatustele riiklikus pensionisambas, sealhulgas
kavandatust kiiremale kohustusliku pensioniea tõstmisele, mida toetatakse
eakamate töötajate tööhõivet edendavate meetmetega;
Teiseks tuleks keskenduda eraisikute säästudega seotud probleemidele. Selles kontekstis tuleb tagada, et kavandatud
rahastamiskavad oleksid atraktiivsed ning koostatud selliselt, et halduskulud
oleksid läbipaistvad ja madalad. (3)
Parandada osalemist tööturul väikelaste vanemate
töölenaasmist takistavate piirangute kõrvaldamise ning taskukohaste
lapsehoiuasutuste loomise kaudu. Suurendada sellise paindlikuma töövormi nagu
osaajaga töötamine, ligitõmbavust ja kättesaadavust. (4)
Suurendada riigi tööhõiveameti suutlikkust tõsta
koolituste, tööotsingutel abi osutamise ja individuaalsete teenuste kvaliteeti
ja tõhusust, sidudes programmide rahastamise tulemustega. Võtta koostöös sidusrühmadega eakamate töötajate,
noorte, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja muude haavatavate rühmade jaoks
kasutusele sihtotstarbelisi koolituskavasid. (5)
Võtta ettevõtluskeskkonnas oluliste avalike
teenuste kvaliteedi parandamiseks vajalikke meetmeid. Kiirendada kõnealuses
kontekstis kooskõlas kindlaks määratud eesmärkidega korruptsioonivastase
strateegia rakendamist, võtta vastu avalike teenistujate seadus, et edendada
avaliku halduse stabiilsust ja tõhusust ning vaadata läbi äriseadustik, et
kaotada anonüümse osaluse võimalus. (6)
Kehtestada akadeemiliste asutuste
kvaliteedihindamise läbipaistev süsteem ning siduda see rahastamisega, et tõsta
kolmanda taseme hariduse taset. Brüssel, Nõukogu
nimel eesistuja [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. [2] ELT C,
lk. . [3] Kehtib 2011.
aastal nõukogu 19. mai 2011. aasta otsuse 2011/308/EL alusel. [4] SEK(2011)
712 [5] Vastavalt
nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 3.