Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametimitmeaastane raamistik aastateks 2013–2017 /* KOM/2011/0880 lõplik - 2011/0431 (APP) */
SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST
1.1.
Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
15. veebruaril 2007 võttis nõukogu vastu
määruse (EÜ) nr 168/2007 (edaspidi „määrus”),[1]
millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”). Amet
alustas tegevust 1. märtsil 2007. Ameti eesmärk on pakkuda ELi ja tema liikmesriikide
asjaomastele institutsioonidele, organitele, ametkondadele ja asutustele ELi õiguse
rakendamisel abi ja teadmisi, mis on seotud põhiõigustega, et aidata neil oma pädevusvaldkondades
meetmeid võttes või tegevuskavasid kujundades täielikult põhiõigusi järgida.
Ameti ülesanded hõlmavad teabe ja andmete kogumist ja analüüsimist, nõustamist aruannete
ja arvamuste kaudu, koostöö tegemist kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning
teadlikkuse suurendamist põhiõiguste kohta. Ametil ei ole õigust käsitelda ELi õigusaktide
seaduslikkust ega liikmesriikide ELi õigusest tulenevate kohustuste täitmist. Määruse artikli 5 kohaselt määratakse ameti
tegevuse teemavaldkonnad kindlaks viit aastat hõlmava mitmeaastase
raamistikuga. Amet täidab eespool nimetatud ülesandeid asjaomastes
teemavaldkondades. Mitmeaastane raamistik ei ole tööprogramm. Haldusnõukogu
võtab igal aastal vastu ameti tööprogrammi mitmeaastases raamistikus
kindlaksmääratud teemavaldkondades. Amet võib tegutseda ka väljaspool neid
teemavaldkondi, kui Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon seda vastavalt
määruse artikli 4 lõike 1 punktidele c ja d taotlevad ning kui tema rahalised
ja inimressursid seda võimaldavad. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kehtestada vastavalt
määruse artiklile 5 ameti mitmeaastane raamistik aastateks 2013–2017. Kehtiv
mitmeaastane raamistik (2007–2012) lõpeb 2012. aasta lõpus.
1.2.
Mitmeaastane raamistik 2007–2012
28. veebruaril 2008 võttis nõukogu vastu
otsuse 2008/203/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa
Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta aastateks
2007–2012[2].
Kõnealuse otsuse artiklis 2 on sätestatud järgmised teemavaldkonnad: (a)
rassism, ksenofoobia ja nendega seotud
sallimatus; (b)
diskrimineerimine soo, rassi või etnilise
päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse
või vähemusse kuulumise alusel ning mis tahes mitmel eelnimetatud põhjusel
(mitmekordne diskrimineerimine); (c)
kahju hüvitamine ohvritele; (d)
lapse õigused, sealhulgas laste kaitse; (e)
varjupaiga, sisserände ja sisserändajate
integreerimisega seotud küsimused; (f)
viisaküsimused ja piirikontroll; (g)
liidu kodanike osalemine liidu
demokraatlikus toimimises; (h)
infoühiskond ning eelkõige õigus eraelule ja
isikuandmete kaitse; (i)
juurdepääs tõhusale ja sõltumatule
õigusemõistmisele.
1.3.
Mitmeaastase raamistiku elemendid
Mitmeaastases raamistikus tuleb kindlaks
määrata ameti tegevuse teemavaldkonnad ning see peab põhinema mitmel määruse
artikli 5 lõikes 2 sätestatud elemendil ja ameti tegevuse ulatusel vastavalt
artiklile 3. Need elemendid on järgmised: i) amet täidab oma ülesandeid Euroopa Liidu
toimimise lepingus sätestatud liidu pädevuse piirides[3]; ii) mitmeaastane raamistik hõlmab viit aastat[4]; iii) mitmeaastane raamistik peab olema kooskõlas liidu
prioriteetidega, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioonidest ja nõukogu järeldustest tulenevaid suundumusi põhiõiguste
valdkonnas[5]
(vt punkt 1.4 allpool); iv) mitmeaastases raamistikus tuleb vajalikul
määral arvestada ameti rahaliste ja inimressurssidega[6]. Sellega seoses tuleb tähele
panna, et ameti 2013. aasta rahalised vahendid on ette nähtud
finantsraamistikuga, mis on lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni
17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini
ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[7]
ning esitatud komisjoni 2008. aasta tulude ja kulude eelarvestuse V dokumendis,
milles käsitletakse 2008.–2013. aasta finantsplaneeringut[8]. Rahalised vahendid aastateks
2014–2017 kehtestatakse 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus; v) mitmeaastane finantsraamistik peaks sisaldama
sätteid, mis tagavad vastastikuse täiendavuse liidu muude organite, ametkondade
ja asutuste ning samuti Euroopa Nõukogu ja muude põhiõigustega tegelevate
rahvusvaheliste organisatsioonide volitustega[9].
Käesoleva ettepaneku seisukohalt on kõige olulisemad ELi asutused ja organid
Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet,[10] Euroopa
Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa
agentuur (Frontex),[11]
Euroopa rändevõrgustik,[12]
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut,[13]
Euroopa andmekaitseinspektor,[14]
Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust),[15] Euroopa Politseiamet (Europol),[16] Euroopa
Politseikolledž (CEPOL),[17]
vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide
operatiivjuhtimise Euroopa amet (IT-amet)[18]
ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound)[19]; vi) mitmeaastase raamistiku teemavaldkonnad peavad
hõlmama võitlust rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatusega[20].
1.4.
Euroopa Parlament ja nõukogu
Artikli 5 lõike 2 punkti c kohaselt peab
mitmeaastane raamistik olema kooskõlas ELi prioriteetidega, võttes
nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioonidest ja nõukogu
järeldustest tulenevaid suundumusi põhiõiguste valdkonnas. Euroopa Parlamendi
resolutsioonides on viimastel aastatel tõstatatud järgmised põhiõigustega
seotud küsimused[21]: –
isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse; –
laste õigused; kõik laste vastu suunatud vägivalla vormid,
eelkõige seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno; sisserändajate,
varjupaigataotlejate ja pagulaste lapsed; saatjata alaealised; vaesuses elavad
lapsed ja laste töö; noored ja õiglus; laste abistamine ja laste osalemine; –
õigusemõistmine tsiviil- ja kriminaalasjades;
isikute õigused kriminaalmenetlustes; –
ohvrite kaitse; –
kodanikuõigused ja vaba liikumine; –
romade tõrjutus ja häbimärgistamine; –
rassism ja ksenofoobia; –
terrorismivastase võitluse, õiguskaitse, sisserände
ning tolli- ja piirikontrolli valdkonnas profiilide koostamine, sealhulgas
etnilise päritolu ja rassi alusel; –
mittediskrimineerimine ja võrdõiguslikkus; –
rahvusvähemuste kaitse ja vähemuste õigused; –
sooline võrdõiguslikkus, naiste õigused, naistevastane
vägivald, naiste suguelundite moonutamine; –
homofoobia ja diskrimineerimine seksuaalse
sättumuse tõttu; –
puuetega inimeste probleemid ja diskrimineerimine
puude tõttu; –
diskrimineerimine vanuse tõttu; –
sõnavabadus, ajakirjandusvabadus ja meediapluralism;
–
usuvabadus ja diskrimineerimine usutunnistuse või
veendumuste tõttu; –
turvalisus ja põhivabadused Internetis; –
intellektuaalomandi õigused; –
varjupaigaküsimused ja Euroopa ühine
varjupaigasüsteem; –
sisseränne ja piirikontroll; –
sisserändajate integreerimine; –
sotsiaalsed õigused; –
vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; –
õigus ravile; –
tarbijate õigused; –
inimkaubandus; –
terrorismivastane võitlus; –
kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse
austamine; –
totalitaarsete režiimide toimepandud kuritegude
mäletamine. Euroopa Ülemkogu järelduste põhjal on
viimastel aastatel tõstatatud järgmised põhiõigustega seotud küsimused[22]: –
isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse; –
Euroopa õigusruum; –
lapse õigused; –
sooline võrdõiguslikkus; –
Euroopa rändepoliitika, sealhulgas Euroopa
sisserände- ja varjupaigapakt, Euroopa ühine varjupaigasüsteem, viisaküsimused
ja piirikontroll; –
inimkaubandus; –
sotsiaalsed õigused; –
sisejulgeoleku strateegia; –
intellektuaalomandi õigused.
2.
Konsulteerimine
Ettepaneku koostamise käigus konsulteeris
komisjon Põhiõiguste Ameti haldusnõukoguga ning sai esialgsed tähelepanekud
kätte 8. juunil 2011. Haldusnõukogu pidas nõu ameti põhiõiguste platvormiga (tegemist
on kodanikuühiskonnaga koostöö tegemise võrgustikuga), kes esitas oma
seisukohad 18. oktoobril 2011. Komisjon võttis käesoleva ettepaneku kohta
toimunud konsultatsioonide käigus esitatud märkusi arvesse. Haldusnõukogu on teinud kindlaks järgmised
teemavaldkonnad: a) tõhus kohtulik kaitse, sealhulgas
õiguskaitse kättesaadavus; b) kuriteoohvrid; c) õigusalane koostöö; d) politseikoostöö; e) sisseränne ja sisserändajate integreerimine,
piirkontroll ja viisaküsimused, varjupaigaküsimused; f) rassism, ksenofoobia ja nendega seotud
sallimatus; g) romade integreerimine; h) põhiõiguste harta artiklis 21 määratletud
diskrimineerimine; i) osalemine ÜRO puuetega inimeste õiguste
konventsiooni artikli 33 lõike 2 kohases ELi sõltumatus raamistikus; j) lapse õigused; k) teabe esitamine, eraelu puutumatus ja
isikuandmed; l) sotsiaalsed õigused.
3.
Ettepaneku õiguslik külg
3.1.
Kavandatud meetmete sisu
Peale määrusega nõutud elementide (vt punkt
1.3 eespool) võttis komisjon käesoleva ettepaneku koostamisel arvesse ka
järgmist: i) Lissaboni lepingu jõustumine ja selle mõju
ameti tegevusele. Lissaboni lepinguga muudeti Euroopa Ühenduse
asutamislepingut, andes liidule (selle terminiga asendatakse väljendid „ühendus”
ja „Euroopa Ühendus”) pädevus seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel
rajaneva alaga. See tuleneb eeskätt Euroopa Liidu lepingu artikli 1 kolmandast
lõigust, mille kohaselt „[l]iit asendab Euroopa Ühenduse ja on selle
õigusjärglane”. Varem Euroopa Liidu lepingu VI jaotisesse kuulunud
küsimused (endine nn kolmas sammas) on saanud nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu
V jaotise („Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala”) 4.
(„Kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö”) ja 5. („Politseikoostöö”)
peatükiks; ii) vajadus tagada, et amet keskendub oma töös
põhivaldkondadele, võttes arvesse tema piiratud rahalisi ja inimressursse; iii) vajadus tagada ameti töö jätkumine,
arvestades eelkõige seda, kui oluline on, et amet esitab aastate jooksul
objektiivseid, usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid. Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb
komisjon ettepaneku kaasata ameti aastate 2013–2017 mitmeaastasesse raamistikku
järgmised teemavaldkonnad: (a)
õiguskaitse kättesaadavus; (b)
kuriteoohvrid; (c)
infoühiskond ning eelkõige õigus eraelu puutumatusele
ja isikuandmete kaitse; (d)
romade integreerimine; (e)
politseikoostöö, võttes arvesse kõnealuse valdkonna
eripära; (f)
õigusalane koostöö, võttes arvesse selle eripära
kriminaalasjade korral; (g)
lapse õigused; (h)
diskrimineerimine rassi, nahavärvi, etnilise või
sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või
veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise,
varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; (i)
sisseränne ja sisserändajate integreerimine, piirikontroll
ja viisaküsimused, varjupaigaküsimused; (j)
rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus.
3.2.
Õiguslik alus
2007.–2012. aasta mitmeaastase raamistiku
õiguslik alus on nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 (millega asutatakse Euroopa
Liidu Põhiõiguste Amet) artikli 5 lõige 1. Sellele õiguslikule alusele ei saa
aga enam tugineda, sest vastavalt Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas C-133/06[23] on tegemist tuletatud
õigusliku alusega. Seepärast peab käesoleva ettepaneku õiguslik
alus olema aluslepingu säte. Muude (täpsemate) sätete puudumisel peaks
õiguslikuks aluseks olema ameti asutamismääruse õiguslik alus, mis võeti vastu
endise Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 308 põhjal. Pärast Lissaboni
lepingu jõustumist on kõnealuse artikli muudetud versioonist nüüd saanud Euroopa
Liidu toimimise lepingu artikkel 352.
4.
Mõju eelarvele
Ettepanek ei mõjuta otseselt ELi eelarvet. Amet
töötab välja projekte soovitatud valdkondades, milleks eelarvepädevad
institutsioonid on vahendid juba eraldanud.
5.
Ettepaneku üksikasjalik selgitus
Ameti tegevuse
teemavaldkonnad (artikkel 2) on valitud nii, et tal oleks võimalik käsitleda
kõiki teatavas teemavaldkonnas ELi õiguse kohaldamisalasse jäävaid
põhiõigustega seotud küsimusi. –
Õiguskaitse kättesaadavus. Stockholmi programmis on rõhutatud õiguskaitse parema kättesaadavuse
vajadust Euroopa Liidus. See valdkond võib hõlmata selliseid küsimusi nagu
tõhus kohtulik kaitse, sealhulgas juurdepääs tõhusale ja sõltumatule
õigusemõistmisele, ning õiglase kohtupidamise tagamine. Amet on avaldanud
selles valdkonnas aruandeid („Õiguskaitse kättesaadavus Euroopas: probleemide
ja võimaluste ülevaade”, „Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise
teemaline uuring”) ning ta peab jätkama andmete kogumist mitmesuguste
õiguskaitse kättesaadavusega seotud küsimuste, sealhulgas lepinguõiguse ja
tarbijate õiguste kohta. –
Kuriteoohvrid. Amet on
kuriteoohvreid kaudselt käsitlenud oma aruannetes „Õiguskaitse
kättesaadavus Euroopas: probleemide ja võimaluste ülevaade” ja „Euroopa Liidu
vähemuste ja diskrimineerimise teemaline uuring”. Võttes arvesse kuriteoohvrite
õigustega seotud ELi algatuste kasvavat arvu, peaks ameti töö muu hulgas
hõlmama ohvrite kaitset, ohvriabiteenuseid, õiguslikku staatust, teadlikkust
õigustest, haavatavaid ohvreid ja kahjude hüvitamist. –
Infoühiskond ning eelkõige õigus eraelu
puutumatusele ja isikuandmete kaitse. Selles
teemavaldkonnas peaks amet koguma andmeid eelkõige võrgukeskkonna mõju kohta
põhiõigustele, näiteks isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitsele. Kõnealuste
küsimuste tähtsust on rõhutanud Euroopa Parlament. Amet on selles valdkonnas
juba tööd teinud (aruanne „Andmekaitse Euroopa Liidus: riiklike
andmekaitseasutuste roll”) ning ootuste kohaselt peaks ta jätkama asjaomaste
eriteadmiste väljatöötamist. Ameti andmekogumisega seotud tegevus selles
valdkonnas aitab kaasa ELi reformitud andmekaitsealase õigusraamistiku sujuvale
rakendamisele. –
Romade integreerimine. Romade
integreerimine on üks ELi selge prioriteet. Komisjoni teatise „Romasid
käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020”
kohaselt peab amet koostöös selliste asjaomaste asutustega nagu Eurofound
koguma 27 liikmesriigis andmeid romade olukorra kohta tööhõive, hariduse,
tervishoiu ja eluaseme valdkonnas ning töötama koostöös liikmesriikidega välja
järelevalvemeetodid, mis võimaldaksid romade olukorra võrdlevat analüüsi kogu
Euroopa lõikes[24]. Andmeid kogutakse ka eriuurimuse kaudu, mida rahastatakse
seitsmenda raamprogrammi teemavaldkonna „Sotsiaalmajandus- ja
humanitaarteadused” raames. Viimastel aastatel on amet saanud eksperditeadmisi
romadega seotud küsimuste kohta andmete kogumisel, nagu nähtub tema aruannetest
„Romade ja rändlejate elamistingimused Euroopa Liidus”, „Teistesse Euroopa
Liidu liikmesriikidesse liikuvate ja elama asuvate romadest Euroopa Liidu
kodanike olukord” ning „Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise
teemaline uuring”. –
Politseikoostöö, võttes arvesse kõnealuse
valdkonna eripära. Nn sammaste kaotamisega Lissaboni
lepingu jõustumise tulemusel peaks ameti teemavaldkondadele lisanduma
politseikoostöö, mis võimaldab ametil koguda andmeid, kui see jääb ELi
pädevusse ning ei piira käimasolevat tööd kuritegevust käsitleva statistika
parandamiseks. Selleks, et vältida õiguskaitsetalituste töö dubleerimist,
kasutab amet juba olemasolevaid/liikmesriikide esitatud andmeid. –
Õigusalane koostöö, võttes arvesse selle eripära
kriminaalasjade korral. See valdkond hõlmab õigusalast
koostööd tsiviil- ja kaubandusasjades ning kriminaalasjades. Sellise koostöö
lisamine ameti teemavaldkondade hulka on põhjendatud nn sammaste kaotamisega.
Amet võib koguda andmeid muu hulgas organiseeritud kuritegevuse, terrorismi või
inimkaubanduse vastase võitluse kohta. –
Lapse õigused. Lapse
õiguste edendamine ja kaitsmine on üks ELi eesmärk, millele omistati Lissaboni
lepinguga veelgi suuremat tähtsust. Selle teemavaldkonna raames saab amet
aidata kaasa lapse õigusi käsitleva ELi tegevuskava rakendamisele, kogudes
andmeid selliste küsimuste kohta nagu lapsesõbralik õigusemõistmine ja
haavatavas olukorras olevad lapsed ning võttes kasutusele ameti väljatöötatud
näitajad lapse õiguste rakendamise kohta[25]. Üks ELi
ja ameti peamine prioriteet on laste vaesuse vastane võitlus ning sellekohane
uurimistegevus aitab rakendada komisjoni tulevast soovitust seoses vaesuses
elavate lastega. Amet on avaldanud lapsi käsitlevaid aruandeid („Lastega
kaubitsemine ELis: probleemid, väljavaated ja hea tava”, „Vanematest lahutatud
varjupaigataotlejatest lapsed Euroopa Liidu liikmesriikides”), korraldanud
haridusprojekte, nagu „S-Cool Agenda”, andnud välja käsiraamatu õpetajatele
„Ekskursioonid minevikku – tulevikku suunatud õpetamine” ja viinud läbi uuringu
„Ajalooliste paikade ja muuseumide roll holokausti ja inimõiguste õpetamisel
Euroopa Liidus”. Selle teemavaldkonna raames võib ameti töö olla seotud ka
hariduse, sotsiaalse kaasamise ja noorsoopoliitika ning liidu muude asjakohaste
poliitikavaldkondadega. –
Diskrimineerimine rassi, nahavärvi, etnilise või
sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või
veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise
seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu. Ootuste kohaselt jätkab amet diskrimineerimist käsitlevate andmete
kogumist. Käsitletakse ELi põhiõiguste harta artiklis 21 sätestatud
diskrimineerimise aluseid, välja arvatud „sugu”, sest Euroopa Soolise
Võrdõiguslikkuse Instituut on praegu täielikult toimiv ning vastutab soolise
võrdõiguslikkuse ja soo alusel toimiva diskrimineerimise kohta andmete kogumise
eest. See ei takista ametil käsitleda sooküsimusi tihedas koostöös Euroopa Soolise
Võrdõiguslikkuse Instituudiga nn mitmekordse diskrimineerimise korral või lähtuda
oma aruannetes ka sellest seisukohast. Kõnealuse teemavaldkonna raames peaks olema
võimalik käsitleda mitmekordset diskrimineerimist, diskrimineerimist töökohal
või vaesuse vähendamise ja sotsiaalse kaasatusega seotud küsimusi. Amet on
viimastel aastatel avaldanud selle teema kohta mitu asjakohast aruannet,
näiteks „Homofoobia, transfoobia ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja
soolise identiteedi alusel”, „Vähemuste hulka kuuluvate isikute austamine ja
kaitse”, „Sisserändajad, vähemused ja tööhõive. Tõrjumine ja diskrimineerimine
ELi 27 liikmesriigis”, „Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teemaline
uuring”, „Vaimse tervise häiretega isikute õiguskaitse võrdse kohtlemise õiguse
alusel”, „Euroopa võrdse kohtlemise õiguse käsiraamat”, „Rassilise
võrdõiguslikkuse direktiiv. ELi ametiühingute ja tööandjate seisukohad”,
„Diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ja vägivalla kogemine moslemi- ja
mittemoslemi noorte hulgas” ja „Rassism, diskrimineerimine etnilise kuuluvuse
põhjal ning rändajate ja vähemuste sotsiaalne tõrjutus spordis: olukord Euroopa
Liidus”. –
Sisseränne ja sisserändajate integreerimine,
piirikontroll ja viisaküsimused, varjupaigaküsimused. Põhiõiguste
seisukohast valmistavad muret eriti seaduslikult ja ebaseaduslikult sisenevate
sisserändajate kohtlemine piiril ja tingimused kinnipidamiskeskustes ning
inimkaubanduse ohvritega seotud küsimused. Sisserändajate integreerimine
on sisserändega vahetult seotud teemavaldkond, milles on oluline roll ka
põhiõigustel. Tähelepanuta ei saa jätta vaesuse vähendamise ja sotsiaalse
kaasatusega seotud tahke. Enamik piiri- ja viisaküsimuste valdkonna
õigusakte sisaldab konkreetseid sätteid põhiõiguste ja vabaduste kaitse
tagamiseks. Selle teemavaldkonna raames saaks käsitleda nn etniliste profiilide
koostamist. Varjupaigaküsimusi on käsitletud arvukates ELi õigusaktides,
mille lahutamatuks osaks on põhiõigused. Amet peaks jätkama andmete kogumist
selle valdkonna kohta, tehes tihedat koostööd Euroopa Varjupaigaküsimuste
Tugiametiga. Amet on viimastel aastatel avaldanud selle teema kohta mitu
aruannet („Ebaseaduslikud sisserändajad. Juurdepääs tervishoiuteenustele 10 ELi
liikmesriigis”, „Sisserändajad, vähemused ja tööhõive. Tõrjumine ja
diskrimineerimine ELi 27 liikmesriigis”, „Kodumajapidamistes palgatud ebaseaduslikud
sisserändajad. Põhiõigustega seotud probleemid ELi ja liikmesriikide jaoks”, „Varjupaigataotleja
nägemus. Juurdepääs tõhusatele õiguskaitsevahenditele ja kohustus taotlejaid
teavitada”, „Kolmandate riikide kodanike kinnipidamine
tagasisaatmismenetlustes”, „Vanematest lahutatud
varjupaigataotlejatest lapsed Euroopa Liidu liikmesriikides”, „Toimetulek
põhiõiguste kriisiga. Ebaseaduslikult Kreeka maismaapiiri ületavate isikute
olukord”) ning korraldanud koostöös Frontexiga põhiõigusi käsitlevaid koolitusi
piirivalvuritele. Sidusrühmad eeldavad, et amet jätkab andmete kogumist käesoleva
teemavaldkonna alla kuuluvate küsimuste kohta. –
Rassism, ksenofoobia ja nendega seotud
sallimatus. See teemavaldkond tuleneb otseselt
määrusest. Ametil on märkimisväärne pädevus asjaomase valdkonnaga seotud
andmete kogumises, nagu nähtub tema aruannetest „Lühiülevaade antisemitismist”,
„Teatmik etnilise päritolu alusel diskrimineerivatest profiilidest arusaamise
ja nende koostamise ennetamise kohta”, „Diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse
ja vägivalla kogemine moslemi- ja mittemoslemi noorte hulgas” ja „Rassism,
diskrimineerimine etnilise kuuluvuse põhjal ning sisserändajate ja vähemuste
sotsiaalne tõrjutus spordis: olukord Euroopa Liidus”. Kõnealusel ajavahemikul
tuleks pöörata tähelepanu eeskätt etnilise päritolu alusel profiilide
koostamisele, rassismist ja ksenofoobiast põhjustatud vihkamist õhutavatele
sõnavõttudele ja vihakuritegudele ning ühiskonnas selliseid ilminguid
tekitavate suundumuste ennetavale analüüsimisele. 2011/0431 (APP) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu
Põhiõiguste Ameti
mitmeaastane raamistik aastateks 2013–2017 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 352, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[26], olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[27], toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Arvestades Euroopa Liidu
Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet”) asutamise eesmärke ning selleks, et amet
saaks oma ülesandeid nõuetekohaselt täita, tuleb vastavalt nõukogu 15.
veebruari 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 168/2007 (millega asutatakse Euroopa
Liidu Põhiõiguste Amet)[28]
tema tegevuse teemavaldkonnad täpselt kindlaks määrata viit aastat hõlmava
mitmeaastase raamistikuga. (2) Nõukogu võttis esimese
mitmeaastase raamistiku vastu 28. veebruari 2008. aasta otsusega 2008/203/EÜ,
millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 sätet Euroopa Liidu Põhiõiguste
Ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2012. (3) Mitmeaastast raamistikku
tuleks kohaldada üksnes ELi õiguse reguleerimisala piires. (4) Mitmeaastane raamistik peaks
olema kooskõlas ELi prioriteetidega, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa
Parlamendi resolutsioonidest ja nõukogu järeldustest tulenevaid suundumusi
põhiõiguste valdkonnas. (5) Mitmeaastases raamistikus tuleks
vajalikul määral arvestada ameti rahaliste ja inimressurssidega. (6) Mitmeaastane raamistik peaks
sisaldama sätteid, mis tagavad vastastikuse täiendavuse liidu teiste organite,
ametkondade ja asutuste ning samuti Euroopa Nõukogu ja muude põhiõiguste valdkonnas
tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide volitustega. Kõnealuse
mitmeaastase raamistiku seisukohalt on kõige olulisemad liidu asutused ja
organid Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, mis on loodud määrusega (EL) nr 439/2010,[29] Euroopa Liidu liikmesriikide
välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex), mis
on asutatud määrusega (EÜ) nr 2007/2004,[30]
Euroopa rändevõrgustik, mis on loodud nõukogu otsusega 2008/381/EÜ,[31] Euroopa Soolise
Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 1922/2006,[32] Euroopa andmekaitseinspektor,
kelle ametikoht on loodud määrusega (EÜ) nr 45/2001,[33] Euroopa Liidu Õigusalase
Koostöö Üksus (Eurojust), mis on moodustatud nõukogu otsusega 2002/187/JSK,[34] Euroopa Politseiamet
(Europol), mis on asutatud nõukogu otsusega 2009/371/JSK,[35] Euroopa Politseikolledž
(CEPOL), mis on loodud nõukogu otsusega 2005/681/JSK,[36] vabadusel, turvalisusel ja
õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa
amet (IT-amet), mis on asutatud määrusega (EL) nr 1077/2011,[37] ning Euroopa Elu- ja
Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound), mis on loodud määrusega (EMÜ) nr
1365/75[38]. (7) Mitmeaastane raamistik peaks
ameti tegevuse teemavaldkondadena hõlmama võitlust rassismi, ksenofoobia ja
nendega seotud sallimatuse vastu. (8) Võttes arvesse vaesuse ja
sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse tähtsust ELi jaoks, kes on selle
nimetanud üheks tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” viiest
eesmärgist, peaks amet käesoleva otsusega kehtestatud teemavaldkondade raames
andmeid kogudes ja levitades uurima majanduslikke ja sotsiaalseid eeltingimusi,
mis võimaldavad põhiõigusi tõhusalt teostada. (9) Ettepaneku koostamise ajal
pidas komisjon nõu Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti haldusnõukoguga ja sai
kirjalikud märkused 18. oktoobril 2011. (10) Vastavalt määruse (EÜ) nr
168/2007 artikli 5 lõikele 3 võib amet tegutseda ka väljaspool mitmeaastases
raamistikus kindlaksmääratud teemavaldkondi, kui seda taotleb Euroopa
Parlament, nõukogu või komisjon ning kui tema rahalised ja inimressursid seda
võimaldavad, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1
Mitmeaastane raamistik 1. Käesolevaga kehtestatakse Euroopa
Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet”) mitmeaastane raamistik aastateks
2013–2017. 2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007
artiklile 3 täidab amet määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 4 lõikes 1 määratletud
ülesandeid käesoleva otsuse artiklis 2 sätestatud teemavaldkondades. Artikkel 2
Teemavaldkonnad Teemavaldkonnad on järgmised: (a)
õiguskaitse kättesaadavus; (b)
kuriteoohvrid; (c)
infoühiskond ning eelkõige õigus eraelu
puutumatusele ja isikuandmete kaitse; (d)
romade integreerimine; (e)
politseikoostöö, võttes arvesse kõnealuse valdkonna
eripära; (f)
õigusalane koostöö, võttes arvesse selle eripära
kriminaalasjade korral; (g)
lapse õigused; (h)
diskrimineerimine rassi, nahavärvi, etnilise või
sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või
veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise,
varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; (i)
sisseränne ja sisserändajate integreerimine,
piirikontroll ja viisaküsimused, varjupaigaküsimused; (j)
rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus. Artikkel 3
Vastastikune täiendavus ja koostöö muude asutustega 1. Käesoleva mitmeaastase raamistiku
rakendamiseks teeb amet määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklites 7, 8 ja 10
sätestatud tingimustel koostööd ja kooskõlastab oma tegevust liidu asjaomaste
organite, ametkondade ja asutuste, liikmesriikide, rahvusvaheliste
organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga. 2. Amet käsitleb soo alusel
diskrimineerimist üksnes sel määral, kuivõrd see on seotud artikli 2 punktis g
nimetatud üldistes diskrimineerimisküsimustes tehtava tööga ja on selle töö
seisukohalt vajalik, võttes arvesse asjaolu, et andmete kogumine soolise
võrdõiguslikkuse ja soolise diskrimineerimise kohta on Euroopa Soolise
Võrdõiguslikkuse Instituudi[39]
ülesanne. Amet ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut peaksid tegema
koostööd 22. novembri 2010. aasta koostöökokkuleppes kehtestatud tingimustel. 3. Amet teeb koostööd Euroopa Elu- ja
Töötingimuste Parandamise Fondiga (Eurofound)[40]
8. oktoobri 2009. aasta koostöökokkuleppes kehtestatud tingimustel ja Euroopa
Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa
agentuuriga (Frontex)[41]
26. mai 2010. aasta koostöökokkuleppes kehtestatud tingimustel. Peale selle
teeb ta koostööd Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga,[42] Euroopa rändevõrgustikuga,[43] Euroopa Liidu Õigusalase
Koostöö Üksusega (Eurojust),[44]
Euroopa Politseiametiga (Europol),[45]
Euroopa Politseikolledžiga (CEPOL)[46]
ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste
IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ametiga (IT-amet)[47] vastavates tulevastes
koostöökokkulepetes kehtestatavatel tingimustel. 4. Amet täidab oma ülesandeid
infoühiskonna ning eeskätt eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse valdkonnas
ilma, et see piiraks Euroopa andmekaitseinspektori vastutust tagada kooskõlas
oma kohustuste ja pädevusega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001
artiklites 46 ja 47, et liidu institutsioonid ja asutused austavad füüsiliste
isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele. 5. Amet kooskõlastab oma tegevuse
Euroopa Nõukogu tegevusega vastavalt tingimustele, mis on kehtestatud määruse
(EÜ) nr 168/2007 artiklis 9 ja kõnealuses artiklis nimetatud Euroopa Liidu ja
Euroopa Nõukogu vahelises kokkuleppes Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja
Euroopa Nõukogu vahelise koostöö kohta[48]. Brüssel, Nõukogu
nimel eesistuja [1] ELT L 53, 22.2.2007, lk 1. [2] ELT L 63, 7.3.2008, lk 14. [3] Ameti asutamismääruse (EÜ) nr 168/2007 (edaspidi „FRA määrus”)
artikli 3 lõige 1. [4] FRA määruse artikli 5 lõike 2 punkt a. [5] FRA määruse artikli 5 lõike 2 punkt c. [6] FRA määruse artikli 5 lõike 2 punkt d. [7] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [8] SEK(2007) 500 (lõplik), 2. mai 2007. [9] FRA määruse artikli 5 lõike 2 punkt e. [10] Asutatud määrusega (EL) nr
439/2010, ELT L 132, 29.5.2010, lk 11. [11] Asutatud määrusega (EÜ) nr 2007/2004, ELT L 349,
25.11.2004, lk 1. [12] Asutatud nõukogu otsusega 2008/381/EÜ, ELT L 131,
21.5.2008, lk 7. [13] Asutatud määrusega (EÜ) nr 1922/2006, ELT L 403,
30.12.2006, lk 9. [14] Asutatud määrusega (EÜ) nr 45/2001, EÜT L 8, 12.1.2001, lk
1. [15] Asutatud nõukogu otsusega 2002/187/JSK, EÜT L 63,
6.3.2002, lk 1. [16] Asutatud nõukogu otsusega 2009/371/JSK,
ELT L 121, 15.5.2009, lk 37. [17] Asutatud nõukogu otsusega 2005/681/JSK, ELT L 256,
1.10.2005, lk 63. [18] Asutatud määrusega (EL) nr 1077/2011, ELT L 286,
1.11.2011, lk 1. [19] Asutatud määrusega (EMÜ) nr 1365/75, EÜT L 139, 30.5.1975,
lk 1. [20] FRA määruse artikli 5 lõike 2 punkt b. [21] Järgmistel kuupäevadel vastuvõetud resolutsioonid: 14.1.2009,
3.2.2009, 19.2.2009, 10.3.2009, 11.3.2009, 12.3.2009, 24.3.2009, 26.3.2009,
2.4.2009, 22.4.2009, 24.4.2009, 7.5.2009, 17.9.2009, 25.11.2009, 26.11.2009,
10.2.2010, 25.3.2010, 5.5.2010, 18.5.2010, 15.6.2010, 17.6.2010, 7.9.2010,
9.9.2010, 22.9.2010, 20.10.2010, 23.11.2010, 14.12.2010, 15.12.2010, 19.1.2011,
8.3.2011, 9.3.2011, 10.3.2011, 24.3.2011, 5.4.2011 ja [_]. [22] Järgmised Euroopa Ülemkogu kohtumised: 18.–19.6.2009, 29.–30.10.2009,
10.–11.12.2009, 17.6.2010, 4.2.2011 ja [_]. [23] 6. mai 2008. aasta otsus kohtuasjas C-133/06: Euroopa
Parlament vs Euroopa Liidu Nõukogu, EKL 2008, lk I-3189. [24] KOM(2011) 173 (lõplik). [25] KOM(2011) 60 (lõplik). [26] ELT C, …, lk … . [27] ELT C, …, lk … . [28] ELT L 53, 22.2.2007, lk 1. [29] ELT L 132, 29.5.2010, lk 11. [30] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1. [31] ELT L 131, 21.5.2008, lk 7. [32] ELT L 403, 30.12.2006, lk 9. [33] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1. [34] EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1. [35] ELT L 121, 15.5.2009, lk 37. [36] ELT L 256, 1.10.2005, lk 63. [37] ELT L 286, 1.11.2011, lk 1. [38] EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1. [39] Asutatud määrusega (EÜ) nr 1922/2006, ELT L 403,
30.12.2006, lk 9. [40] Asutatud määrusega (EMÜ) nr 1365/75, EÜT L 139, 30.5.1975,
lk 1. [41] Asutatud määrusega (EÜ) nr 2007/2004, ELT L 349,
25.11.2004, lk 1. [42] Asutatud määrusega (EL) nr 439/2010, ELT L 132, 29.5.2010,
lk 11. [43] Asutatud nõukogu otsusega 2008/381/EÜ, ELT L 131,
21.5.2008, lk 7. [44] Asutatud nõukogu otsusega 2002/187/JSK, EÜT L 63,
6.3.2002, lk 1. [45] Asutatud nõukogu otsusega 2009/371/JSK, ELT L 121,
15.5.2009, lk 37. [46] Asutatud nõukogu otsusega 2005/681/JSK, ELT L 256,
1.10.2005, lk 63. [47] Asutatud määrusega (EL) nr 1077/2011, ELT L 286,
1.11.2011, lk 1. [48] ELT L 186, 15.7.2008, lk 7.