16.5.2023 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 129/17 |
KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2023/965,
12. mai 2023,
toidu lisaainete ning toidus kasutatavate lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve metoodika kohta
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008 (1) on sätestatud toidu lisaainete tarbimise järelevalve. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 27 peavad liikmesriigid looma süsteemid kõnealuse määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa B osas loetletud toidu lisaainete tarbimise ja kasutamise kontrollimiseks riskipõhise lähenemise alusel ning esitama tehtud järelduste kohta asjakohase sagedusega aruande Euroopa Komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“). Selleks pidi komisjon vastu võtma ühise metoodika, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid toidu kaudu toidu lisaainete omastamise kohta liidus. |
(2) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1334/2008 (2) on sätestatud toiduainetes kasutatavate lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 20 peavad liikmesriigid looma liidu loetellu kantud lõhna- ja maitseainete tarbimise ja kasutamise ning määruse (EÜ) nr 1334/2008 III lisas nimetatud ainete tarbimise järelevalve süsteemid, mille puhul on kasutatud ohtudel põhinevat lähenemisviisi, ja esitama tehtud järelduste kohta asjakohase sagedusega aruandeid Euroopa Komisjonile ja toiduohutusametile. Selleks pidi komisjon vastu võtma ühise metoodika, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid toidu kaudu toidu lõhna- ja maitseainete omastamise kohta liidus. |
(3) |
Samas kui on vaja ühist metoodikat tagamaks, et eri liikmesriikide arvutatud toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete tarbimist saaks võrrelda ning et kogutud andmeid saaks kasutada tarbimise arvutamiseks liidu tasandil, takistab sellise ühise metoodika väljatöötamist analüüsimeetodite ja analüüsistandardite piiratud kättesaadavus ning teabe puudumine toidu lõhna- ja maitseainete kasutamise kohta. |
(4) |
23. juunil 2010 (3) ja 23. detsembril 2022 (4) esitaski toiduohutusamet suunised toidu kaudu toidu lõhna- ja maitseainete omastamise hindamiseks. Toidu lisaainete toidu kaudu omastamise hindamiseks esitas toiduohutusamet 18. juulil 2012 suunised (5) ja võttis samal ajal kasutusele vahendi toidu lisaainetega kokkupuute hindamiseks, nimelt toidu lisaainete tarbimise mudeli (FAIM). 17. oktoobril 2017 avaldas toiduohutusamet seisukoha seoses lähenemisviisiga, mida kasutati kokkupuute täpsemaks hindamiseks uuesti hindamisele kuuluvate toidu lisaainete ohutuse hindamise raames (6). Nende suuniste alusel ja kogemuste saamiseks, mõne tekkinud probleemi lahendamiseks ja ühise metoodika vastuvõtmise hõlbustamiseks tulevikus soovitab komisjon liikmesriikidel kohaldada käesolevas soovituses esitatud metoodikat. |
(5) |
Võttes arvesse turul olevates toiduainetes esineda võivate toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete suurt hulka ning sellest tulenevalt toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete ning toidugruppide võimalike kombinatsioonide suurt arvu, on asjakohane, et liikmesriigid liigitaksid toidu lisaained ning toidu lõhna- ja maitseained vastavalt nendega seotud riskile ja seaksid need tähtsuse järjekorda. Objektiivse prioriseerimise tagamiseks tuleks riski hinnata peamiselt toiduohutusameti või toidu teaduskomitee viimase riskihindamise tulemuste alusel, samuti muudel asjaoludel, mille kohaselt toidu lisaaine või toidu lõhna- ja maitseaine puhul peab olema rangem järelevalve, näiteks lisandite esinemise korral toidu lisaainetes või olukorras, kus toidu kaudu omastamise ohutushinnang on aegunud või alahinnatud. Liikmesriigid ei tohiks siiski liigitada ega prioriseerida toidu lõhna- ja maitseaineid, mille kohta komisjon kavatseb küsida tootjatelt ja kasutajatelt teavet, ning lõhna- ja maitseaineid, mille puhul ei ole toiduohutusameti viimase hindamise tulemuste põhjal vaja järelevalvet teostada. Lisaks võivad liikmesriigid paindlikkuse tagamiseks prioriteete kohandada, võttes arvesse muid tegureid. |
(6) |
Selleks et tagada teabe kättesaadavus liikmesriikidele, komisjonile ja toiduohutusametile, peaksid liikmesriigid kajastama prioriseerimise tulemusi mitmeaastase järelevalvekava raames ja tagama, et mitmeaastane järelevalvekava on ajakohane. |
(7) |
Kuna kogutud andmed peaksid võimaldama arvutada välja toidu lisaaine ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise, siis ei piisa üksnes andmete kogumisest esinemise kohta ning liikmesriigid peaksid koguma vähemalt üht liiki andmeid sisalduse kohta. Siiski võib koguda ka andmeid esinemise kohta, kuna need võimaldavad kindlaks teha, kas toidu lisaainet või lõhna- ja maitseainet teatavas toiduaines kasutatakse või mitte. |
(8) |
Tagamaks, et kogutud andmed kajastavad liikmesriigi turul olevates toiduainetes toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine kasutamist ning kõnealuste toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise hindamist representatiivsel moel, peaksid liikmesriigid otsustama, milliste toiduainete puhul tuleb toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete esinemise või sisalduse järelevalvet teha vastavalt kriteeriumidele, mille puhul arvestatakse toidu või kaubamärkide suhtelist osakaalu toidu kaudu tarbimisel. Kuna teatavad ained, nagu askorbiinhape, võivad esineda toidus looduslikult, siis nende lisamise puhul toitaineallikana või nende lisamise puhul toidu lisaainena või lõhna- ja maitseainena peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka toitu, millel on osatähtsus asjaomase aine toidu kaudu omastamisel muudest allikatest kui toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine, et oleks võimalik arvutada toidu kaudu omastamist muudest allikatest kui toidu lisaaine või toidu lõhna- ja maitseaine ning arvutada välja üldine kokkupuude asjaomase ainega. |
(9) |
Olukorrast põhjalikuma ülevaate saamiseks võivad liikmesriigid täiendada järelevalve käigus saadavaid andmeid andmetega, mis pärinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (7) kohastest ametlikest kontrollidest, mis kajastavad toidu lisaainete või lõhna- ja maitseainete kasutamist turul kättesaadavas toidus. |
(10) |
Usaldusväärsete tulemuste saamiseks peaksid liikmesriigid kasutama analüüsimeetodeid, millele on osutatud määruse (EL) 2017/625 artiklis 34, milles on esitatud laborianalüüside tegemiseks kasutatavate meetodite loetelu. |
(11) |
Arvestades sellega, kui mitmekesised on toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained, samuti toit, milles neid kasutatakse ja nende kasutustingimused, saab liikmesriikide kogemusi ja teadmisi võrrelda ja hinnata üksnes juhul, kui need on saadud samade lisaainete ning lõhna- ja maitseainete kohta. Seetõttu ei peaks liikmesriigid mitte ainult seadma toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained tähtsuse järjekorda ning teavitama sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja toiduohutusametit, vaid esimese etapina peaksid nad leppima kokku ka selles, et järelevalvet tehakse vähemalt ühtse ja piiratud toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete loetelu osas, |
SOOVITAB:
1) |
Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:
|
2) |
Liikmesriigid peaksid toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained liigitama vastavalt lisa A ja C osale. Toidu lisaainete suhtes, mida hinnatakse uuesti või mille suhtes on käimas kordushindamise järelmeetmed, ei peaks järelevalvet tegema. |
3) |
Liikmesriigid peaksid toidu lisaained ning lõhna- ja maitseained prioriseerima vastavalt lisa B ja D osale.
Liikmesriigid võivad võtta arvesse muid õiguspäraseid tegureid, nagu kahesugune kasutamine toidu lisaainena ning toidu lõhna- ja maitseainena, analüüsimeetodite ja -standardite kättesaadavus, üldsuse jaoks avalduvad probleemid, konkreetse toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine väga suur või väike kasutamine liikmesriigi territooriumil, sage tarbimine teatavate elanikkonnarühmade poolt või teabe puudumine toitude kohta, milles lõhna- ja maitseainet võidi kasutada. |
4) |
Liikmesriigid peaksid 30. septembriks 2025 tegema järgmist:
Alates 2026. aastast peaksid liikmesriigid liigitamist ja prioriseerimist igal aastal ajakohastama, võttes arvesse eelmise aasta järelevalve tulemusi ja toiduohutusameti avaldatud uusi riskihindamisi. |
5) |
Liikmesriigid peaksid koostama prioriseerimise tulemusi kajastava mitmeaastase järelevalvekava. See mitmeaastane järelevalvekava peaks hõlmama vähemalt kolme aastat ning selles tuleks loetleda toidu lisaained ning toidu lõhna- ja maitseained, mille suhtes igal aastal järelevalvet tehakse. Seda kava tuleks igal aastal ajakohastada, võttes arvesse ajakohastatud liigitust ja prioriseerimist. |
6) |
Liikmesriigid peaksid koguma vähemalt ühte järgmistest andmeliikidest:
Liikmesriigid võivad koguda ka andmeid esinemise kohta. |
7) |
Liikmesriigid peaksid tegema otsuse toiduainete osas, mille puhul tuleb teha järelevalvet toidu lisaaine või lõhna- ja maitseaine sisalduse suhtes, võttes arvesse järgmist:
|
8) |
Liikmesriigid võivad täiendada järelevalve käigus saadavaid andmeid andmetega, mis pärinevad määruse (EL) 2017/625 kohastest ametlikest kontrollidest, kui need esindavad toidu lisaainete või lõhna- ja maitseainete kasutamist turul kättesaadavas toidus. Ametliku kontrolli käigus saadud andmete kasutamisel peaksid liikmesriigid kasutama üksnes kavandatud kontrolliprogrammi raames saadud andmeid, mitte kasutama järelmeetmete raames saadud andmeid. |
9) |
Liikmesriigid peaksid teostama toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete järelevalvet asjakohaste analüüsimeetodite abil, mille puhul on tõestatud, et need annavad usaldusväärseid tulemusi. Laborianalüüsideks kasutatavad meetodid peaksid vastama määruse (EL) 2017/625 artiklile 34. Toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete tarbimise järelevalve miinimumnõudena peaksid liikmesriigid kaaluma sellise meetodi kasutamist, mis on valideeritud laborisisese või laboritevahelise valideerimisuuringuga vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud teaduslikele protokollidele. |
10) |
Kui toidu lõhna- ja maitseainet ei ole toidus kui lõpptootes võimalik analüüsida, peaksid liikmesriigid analüüsima segusid, valmistisi või vahesaadusi. Liikmesriigid peaksid siiski arvutama lõhna- ja maitseaine vastava kontsentratsiooni toidus kui lõpptootes, et oleks võimalik arvutada toidu kaudu omastatav lõhna- ja maitseaine kogus. |
11) |
Liikmesriigid peaksid esitama kogutud andmed toiduohutusametile igal aastal koos toiduohutusameti poolt konkreetselt nõutava teabega ning toiduohutusameti kehtestatud elektroonilises vormingus.
Liikmesriigid peaksid esitama toiduohutusametile ja komisjonile igal aastal järgmise teabe:
|
12) |
Liikmesriigid peaksid korraldama katseetapi ja selleks:
|
Brüssel, 12. mai 2023
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Stella KYRIAKIDES
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ (ELT L 354, 31.12.2008, lk 34).
(3) EFSA Journal 2010; 8(6): 1623.
(4) EFSA Journal 2022;20(12): 7673.
(5) EFSA Journal 2012;10(7): 2760.
(6) EFSA Journal 2017;15(10): 5042.
(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).
(8) EFSA toidu lisaainete ja toidule lisatavate toitaineallikate teaduskomisjon: Guidance for submission for food additive evaluations (Suunised toidu lisaainete hindamise kohta teabe esitamiseks). EFSA Journal 2012;10(7): 2760. [53 lk] doi:10.2903/j.efsa.2012.2760.
LISA
Toidu lisaainete ning toidu lõhna- ja maitseainete riskipõhine liigitamine ja prioriseerimine järelevalve eesmärgil
A OSA. Toidu lisaainete liigitamine
Toidu lisaained tuleks liigitada kolme rühma:
1. 1. rühm: Toidu lisaained, mille vastuvõetav päevane kogus ei ole kindlaks määratud või mille puhul toiduohutusamet või toidu teaduskomitee on viimases riskihindamises jõudnud järeldusele, et vastuvõetava päevase koguse arvväärtust ei ole vaja kindlaks määrata.
1a. |
toidu lisaained, mis ei tekita konkreetseid probleeme; |
1b. |
toidu lisaained, mida tuleb lisandite esinemise tõttu või muul põhjusel rangemalt jälgida. |
2. 2. rühm: Toidu lisaained, mille kohta toiduohutusamet või toidu teaduskomitee on viimases riskihindamises esitanud vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse
2a. |
Toidu lisaained, mille puhul ei ole viimase riskihindamise raames tuvastatud ohte, tuginedes lubatud piirmääradele, või toidu lisaained, mille kohta toiduohutusamet arvutas viimase riskihindamise raames välja täpsemad hinnangulised tarbimiskogused, mis ei ületa ühegi vanuserühma puhul 50 % vastuvõetavast päevasest kogusest. |
2b. |
Toidu lisaained, mille kohta toiduohutusamet arvutas viimase riskihindamise raames välja täpsemad hinnangulised tarbimiskogused, mis ületavad vähemalt ühe vanuserühma puhul 50 % vastuvõetavast päevasest kogusest. |
2c. |
Toidu lisaained, mida ei käsitleta punktides 2a või 2b ning mida tuleb lisandite esinemise tõttu või muul põhjusel rangemalt jälgida. |
3. 3. rühm: Toidu lisaained, mille puhul toiduohutusamet jõudis järeldusele, et ohtu ei ole vaatamata sellele, et puuduvad andmed vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse kindlaksmääramiseks
3a. |
Toidu lisaained, mille puhul toiduohutusamet märkis, et teatatud kasutusalade ja kasutuskoguste puhul ohtu ei ole vaatamata sellele, et puuduvad andmed vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse kindlaksmääramiseks, ning mida ei ole vaja rangemalt jälgida. |
3b. |
Toidu lisaained, mille puhul toiduohutusamet märkis, et teatatud kasutusalade ja kasutuskoguste puhul ohtu ei ole vaatamata sellele, et puuduvad andmed vastuvõetava päevase koguse arvväärtuse kindlaksmääramiseks, kuid mida tuleb lisandite esinemise tõttu või muul põhjusel rangemalt jälgida. |
B OSA: Toidu lisaainete prioriseerimine
Toidu lisaained tuleks liigitada kolme prioriteetsuse taseme järgi:
1. Väga oluline
Rühma 2b kuuluvad toidu lisaained, mille puhul on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud.
2. Keskmiselt oluline
2.1 |
Rühma 2b kuuluvad toidu lisaained, mida ei käsitleta väga olulisena. |
2.2 |
Rühma 2a kuuluvad toidu lisaained, mille puhul on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud. |
2.3 |
Rühma 3a kuuluvad toidu lisaained, mille puhul on teada, et teave viimase riskihindamise raames hinnatud toidu kaudu omastamise kohta on aegunud või alahinnatud. |
2.4 |
Rühma 2c kuuluvad toidu lisaained. |
2.5 |
Rühma 3b kuuluvad toidu lisaained. |
2.6 |
Rühma 1b kuuluvad toidu lisaained. |
3. Mitte eriti oluline
3.1 |
Rühma 1a kuuluvad toidu lisaained. |
3.2 |
Rühma 2a kuuluvad toidu lisaained, mida ei käsitleta keskmiselt olulisena. |
3.3 |
Rühma 3a kuuluvad toidu lisaained, mida ei käsitleta keskmiselt olulisena. |
C OSA: Toidu lõhna- ja maitseainete liigitamine
Toidu lõhna- ja maitseaineid tuleks liigitada nelja rühma:
1. rühm: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 III lisas loetletud soovimatud ained.
2. rühm: Suitsutuspreparaadid, mis on lubatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1321/2013 (1).
3. rühm: Toidu lõhna- ja maitseained, mida on lubatud kasutada piirangutega või piiranguteta vastavalt määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisale ja mille muudetud teoreetiline lisatud maksimaalne päevadoos (mTAMDI), mille toiduohutusamet on viimase riskihindamise käigus välja arvutanud, ületab toiduohutusameti kehtestatud toksikoloogilist ohutuskünnist (2).
4. rühm: Toidu lõhna- ja maitseained ning lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad, mis ei kuulu 1.–3. rühma.
D OSA: Toidu lõhna- ja maitseainete prioriseerimine
Toidu lõhna- ja maitseaineid tuleks liigitada kolme prioriteetsuse taseme järgi:
1. Väga oluline
1.1 |
Rühma 3 kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, mille puhul on täidetud kõik järgmised tingimused:
|
1.2 |
Rühma 1 kuuluvad mittesoovitavad ained. |
1.3 |
Toidu lõhna- ja maitseained, mida võib esineda ka lõhna- ja maitsepreparaatides ning mis on ohutusprobleemide tõttu liidu lõhna- ja maitseainete loetelust välja jäetud. |
2. Keskmiselt oluline
2.1 |
Rühma 3 kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, mille puhul ei ole võrdlusnäitu kindlaks määratud. Selles rühmas tuleks järelevalvet teha eelkõige ainete suhtes, mille puhul ületatakse toksikoloogiline ohutuskünnis. |
2.2 |
Rühma 2 kuuluvad ained (suitsutuspreparaadid). |
3. Mitte eriti oluline
3.1 |
Rühma 3 kuuluvad toidu lõhna- ja maitseained, mida ei käsitleta väga olulisena või keskmiselt olulisena. |
3.2 |
Rühma 4 kuuluvad lõhna- ja maitseained ning lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad, mida ei käsitleta väga olulisena. |
(1) Komisjoni 10. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1321/2013, millega kehtestatakse loetelu lubatud suitsutuspreparaatidest-esmatoodetest, mida kasutatakse sellisel kujul toidus või selle pinnal ja/või esmatoodetest saadud suitsutuspreparaatide valmistamiseks (ELT L 333, 12.12.2013, lk 54).
(2) Toksikoloogiline ohutuskünnis on kehtestatud ainetele, mis on sarnase keemilise struktuuriga ja tõenäoliselt toksilised, tuginedes suurele hulgale toksilisuse kohta avaldatud andmetele. On olemas kolm toksilisuse kategooriat: vähene, mõõdukas või suur toksilisus (EFSA Journal 2019;17(6): 5708).