12.4.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 114/1 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/590,
6. aprill 2022,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse regionaalse arvepidamise osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013 (2) sätestab Euroopa arvepidamise süsteemi 2010 (ESA 2010) ja sisaldab võrdlusraamistikku, mis koosneb ühistest standarditest, määratlustest, klassifikaatoritest ja arvepidamiseeskirjadest, et liikmesriigid saaksid koostada liidu statistilistele nõuetele vastavad arvestused. |
(2) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 138/2004 (3) on liidus kehtestatud põllumajanduse arvepidamine, nähtud ette selle metoodika ja põllumajanduse arvepidamise edastustähtajad. Põllumajanduse arvepidamise puhul on tegemist rahvamajanduse satelliitarvepidamisega, mis on sätestatud ESA 2010s ning mille eesmärk on saada liikmesriikide vahel ühtlustatud ja võrreldavaid tulemusi, et koostada liidu jaoks vajalikud arvestused. 2016. aastal avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 1/2016 „Kas komisjoni süsteem tulemuslikkuse mõõtmiseks seoses põllumajandustootjate sissetulekuga on hästi kavandatud ja põhineb usaldusväärsetel andmetel?“. See aruanne sisaldab usaldusväärseid ja asjakohaseid tähelepanekuid ja soovitusi põllumajanduse arvepidamise ja määruse (EÜ) nr 138/2004 kohta. |
(3) |
Põllumajanduse regionaalne arvepidamine on piirkondliku tasandi jaoks kohandatud põllumajanduse arvepidamine. Riikide arvnäitajad üksi ei saa anda täielikku ja mõnikord keerukat pilti sellest, mis toimub üksikasjalikumal tasandil. Seepärast aitavad piirkondliku tasandi andmed suurendada arusaamist piirkondade erinevustest ja täiendavad seda teavet liidu, euroala ja üksikute liikmesriikide jaoks, vastates ühtlasi kasvavale vajadusele aruandekohustuse täitmiseks vajalike statistiliste andmete järele, ning muudavad liidu põllumajandusstatistika ühtlasemaks, tõhusamaks ja järjepidevamaks. Seepärast tuleb põllumajanduse regionaalne arvepidamine lõimida määrusesse (EÜ) nr 138/2004 nii metoodika kui ka andmeedastusprogrammi osas. |
(4) |
Statistikat ei peeta enam üksnes üheks paljudest poliitikakujunduses kasutatavatest infoallikatest, vaid see on otsustusprotsessis kesksel kohal. Tõenduspõhiseks otsuste tegemiseks on vaja statistikat, mis vastab kvaliteetse statistika kriteeriumidele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 (4), kooskõlas selle kasutusotstarbega. |
(5) |
Kvaliteetsed piirkondliku tasandi statistilised andmed on oluline vahend, millega rakendada, jälgida, hinnata ja läbi vaadata liidus põllumajandusega seotud poliitikat, eelkõige ühist põllumajanduspoliitikat (ÜPP), sealhulgas maaelu arengu meetmeid, ÜPP uut rakendamismudelit ja riiklikke strateegiakavasid, samuti muu hulgas keskkonna, kliimamuutuste, elurikkuse, ringmajanduse, maakasutuse, tasakaalustatud ja kestliku piirkondliku arengu, rahvatervise, loomade heaolu, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega seotud liidu poliitikat, ning hinnata nende poliitikavaldkondade majanduslikku, keskkonnalast ja sotsiaalset mõju. Põllumajanduse regionaalne arvepidamine on otsustava tähtsusega ka selleks, et täpselt hinnata põllumajandussektori panust Euroopa rohelise kokkuleppe, eelkõige strateegia „Talust taldrikule“ ja liidu elurikkuse strateegia saavutamisse. Üha enam saadakse aru, et piirkondadel ja piirkondlikel andmetel on oluline roll ÜPP rakendamisel. Piirkonnad on oluliseks töökohtade loomist ja kestlikku majanduskasvu soodustavaks teguriks liidus ning nad pakuvad paremaid andmeid põllumajandussektori kestlikkuse hindamiseks keskkonna, inimeste, piirkondade ja majanduse seisukohast. |
(6) |
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1049/2001 (5) tuleks üldsusele anda juurdepääs käesoleva määruse alusel kogutud andmetele, mida ei ole avaldatud. |
(7) |
Määruses (EÜ) nr 223/2009 on sätestatud Euroopa statistika õigusraamistik ja selles nõutakse, et liikmesriigid järgiksid määruses sätestatud statistilisi põhimõtteid ja kvaliteedikriteeriume. Kvaliteediaruanded on Euroopa statistika kvaliteedi hindamiseks, parandamiseks ja tutvustamiseks esmatähtsad. Euroopa statistikasüsteemi komitee on heaks kiitnud ühtse integreeritud metaandmete struktuuri kui Euroopa statistikasüsteemi kvaliteediaruandluse standardi, aidates ühtsete standardite ja ühtlustatud meetodite abil täita statistika kvaliteedi nõudeid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 223/2009, eriti selle artikli 12 lõikes 3. Ressursse tuleks kasutada optimaalselt ja vastamiskoormust tuleks minimeerida. |
(8) |
Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused kvaliteediaruannete edastamise korra ja sisu kehtestamiseks. Komisjonile tuleks samuti anda rakendamisvolitused võimalike erandite tegemiseks põllumajanduse regionaalse arvepidamise nõuetest. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6). |
(9) |
Põllumajanduse arvepidamine annab Euroopa poliitikakujundajatele kolm korda aastas olulisi makromajanduslikke aastaandmeid, nagu on ette nähtud käesoleva määruse II lisas. Põllumajanduse arvepidamise teise hinnangu (mis on üks kolmest eespool nimetatud andmeedastusest) praegune edastustähtaeg ei jäta pärast vaatlusperioodi lõppu kuigi palju aega, et koguda paremaid andmeid, võrreldes esimeses hinnangus antud põllumajanduse arvepidamise andmetega. Et parandada teise hinnangu kvaliteeti, on andmeedastustähtaega vaja veidi edasi lükata. |
(10) |
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 138/2004 vastavalt muuta. |
(11) |
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt põllumajanduse regionaalse arvepidamise lõimimist põllumajanduse arvepidamise Euroopa statistika kehtivasse õigusraamistikku ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda sidususe ja võrreldavuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(12) |
Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 138/2004 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Esmakordselt edastatakse andmed 2003. aasta novembris. Esimene andmeedastus põllumajanduse regionaalse arvepidamise kohta NUTS 2. tasandil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (*1) tähenduses toimub siiski hiljemalt 30. septembriks 2023. (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).“" |
2) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 3a Statistika levitamine Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1367/2006 (*2) ning määruse (EÜ) nr 223/2009 kohaldamist, levitab komisjon (Eurostat) käesoleva määruse artikli 3 kohaselt talle edastatud andmed veebis tasuta. Artikkel 3b Kvaliteedi hindamine 1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada edastatud andmete ja metaandmete kvaliteet. 2. Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad käesoleva määruse artikli 3 kohaselt edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumid. 3. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) esimest korda 31. detsembriks 2025 ja seejärel iga viie aasta tagant aruandeperioodi jooksul edastatud andmekogumite kohta kvaliteediaruande. 4. Kohaldades käesoleva määruse artikli 3 kohaselt edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume, määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kvaliteediaruannete üksikasjad, struktuuri ja hindamisnäitajad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu käesoleva määruse artikli 4a lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Nende rakendusaktidega ei tekitata liikmesriikidele märkimisväärset lisakoormust ega -kulu. 5. Käesoleva määruse rakendamisega seotud asjakohase teabe või muudatused, mis võivad oluliselt mõjutada edastatud andmete kvaliteeti, esitavad liikmesriigid viivitamata komisjonile (Eurostatile). 6. Komisjoni (Eurostati) igakülgselt põhjendatud taotluse korral esitavad liikmesriigid viivitamata statistilise teabe kvaliteedi hindamiseks kõik vajalikud lisaselgitused. (*2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta liidu institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).“" |
3) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 4a Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 223/2009 alusel moodustatud Euroopa statistikasüsteemi komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Artikkel 4b Erandid 1. Kui käesoleva määruse kohaldamine nõuaks liikmesriigi riikliku statistikasüsteemi ulatuslikumat kohandamist, et rakendada I lisa VII peatüki „Põllumajanduse regionaalne arvepidamine“ sisu ja II lisas osutatud põllumajanduse regionaalse arvepidamise andmeedastusprogrammi, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, millega lubatakse kõnealusele liikmesriigile maksimaalselt kaheks aastaks erandeid. Põllumajanduse regionaalse arvepidamise andmete edastamise esimene kuupäev on hiljemalt 30. september 2025. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 4a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 2. Liikmesriik, kes otsustab taotleda lõikes 1 osutatud erandit, esitab sellise erandi saamiseks komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud taotluse hiljemalt 21. augustiks 2022. 3. Kui põllumajanduse regionaalse arvepidamise loomiseks on vaja liikmesriigi riiklikku statistikasüsteemi oluliselt kohandada, võib liit anda liidu üldeelarvest rahalist toetust riiklikele statistikaametitele ja muudele määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele asutustele, et katta käesoleva määruse rakendamise kulud.“ |
4) |
I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
5) |
II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 6. aprill 2022
Euroopa Parlamendi nimel
president
R. METSOLA
Nõukogu nimel
eesistuja
C. BEAUNE
(1) Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. märtsi 2022. aasta otsus.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
I LISA
Määruse (EÜ) nr 138/2004 I lisa muudetakse järgmiselt.
1) |
Sisukorda lisatakse järgmine peatükk:
|
2) |
Punkti 1.27 kolmas taane asendatakse järgmisega:
|
3) |
Punkt 2.006 asendatakse järgmisega:
|
4) |
Punkti 2.108 alapunkt g asendatakse järgmisega:
|
5) |
Punkti 2.136 kolmas taane asendatakse järgmisega:
|
6) |
Lisatakse järgmine peatükk: „VII. PÕLLUMAJANDUSE REGIONAALNE ARVEPIDAMINE (PRAP) A. ÜLDPÕHIMÕTTED 1. Sissejuhatus
2. Regionaalne majandus ja regionaalne territoorium
3. PRAP koostamisel kasutatav põhiüksus
4. PRAP koostamise meetodid
5. Residentsuse ja territooriumi mõiste
6. Põllumajanduse tegevusala ja iseloomulikud üksused
B. TEHINGUD TOODETEGA
1. Toodang a) Toodangu mõõtmine
b) Toodangu väärtuse hindamine
2. Vahetarbimine a) Mõiste
b) Vahetarbimise väärtuse hindamine
3. Kapitali kogumahutus
a) Kapitali kogumahutus põhivarasse
b) Varude muutus
C. JAOTUSTEHINGUD JA MUUD VOOD
1. Üldreeglid
2. Lisandväärtus a) Üldreeglid
b) Lisandväärtuse hindamine
3. Põhivara kulum
4. Subsiidiumid
5. Maksud
6. Töötajate hüvitised
7. Tegevuse netoülejääk
8. Intressid, rent ja üür
9. Põllumajanduslik ettevõtjatulu: arvutamise üldreeglid
D. RAKENDAMISE LÜHIÜLEVAADE 1. Sissejuhatus
2. Regionaalse põllumajanduse määratlemine
3. Põllumajandustoodangu mõõtmine
4. Lahutamatud mittepõllumajanduslikud kõrvaltegevused
5. Vahetarbimine
(*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1)." (*2) Kui müük ja ost on toimunud samal arvestusperioodil." (*3) Looma ostu ei kirjendata kunagi vahetarbimisena (põhimõtteliselt on see lõpetamata töö soetamine, vt 2.067) ja loomade toodangut saab arvutada ainult kaudselt müügi, kapitali kogumahutuse põhivarasse ja varude muutuste alusel." (*4) Vastavalt kasutatud meetodile korrigeeritakse üksusesisest tarbimist PAP väärtustele." (*5) Siia ei kuulu imporditud põllumajandustooted (välja arvatud loomad).“" |
(*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).
(*2) Kui müük ja ost on toimunud samal arvestusperioodil.
(*3) Looma ostu ei kirjendata kunagi vahetarbimisena (põhimõtteliselt on see lõpetamata töö soetamine, vt 2.067) ja loomade toodangut saab arvutada ainult kaudselt müügi, kapitali kogumahutuse põhivarasse ja varude muutuste alusel.
(*4) Vastavalt kasutatud meetodile korrigeeritakse üksusesisest tarbimist PAP väärtustele.
(*5) Siia ei kuulu imporditud põllumajandustooted (välja arvatud loomad).““
II LISA
„II LISA
ANDMEEDASTUSPROGRAMM
Iga toodangukirje kohta (kirjed 01–18, sealhulgas allkirjed) edastatakse nii väärtus baashindades kui ka selle komponendid (väärtus tootjahindades, tootesubsiidiumid ja tootemaksud).
Tootmiskonto ja põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse andmed edastatakse nii jooksevhindades kui ka eelneva aasta hindades.
Kõik väärtused esitatakse riigi vääringu miljonites ühikutes. Tööjõusisendit väljendatakse tuhandetes aasta tööühikutes.
Andmed põllumajanduse regionaalse arvepidamise (PRAP) jaoks esitatakse NUTS 2. tasandil ja edastatakse üksnes jooksevhindades.
1. Tootmiskonto
|
|
Andmed vaatlusaasta n kohta |
|||||
a |
b |
c |
d |
||||
Positsioon |
Muutujate loend |
November aasta n (PAP hinnangud) |
Märts aasta n+1 (PAP hinnangud) |
September aasta n+1 (PAP andmed) |
September aasta n+2 (PRAP andmed) |
||
01 |
TERAVILI (sealhulgas seeme) |
X |
X |
X |
X |
||
01.1 |
Nisu ja speltanisu |
X |
X |
X |
X |
||
01.1/1 |
Pehme nisu ja speltanisu |
— |
— |
X |
X |
||
01.1/2 |
Kõva nisu |
— |
— |
X |
X |
||
01.2 |
Rukis ja meslin |
X |
X |
X |
X |
||
01.3 |
Oder |
X |
X |
X |
X |
||
01.4 |
Kaer ja suviteraviljasegud |
X |
X |
X |
X |
||
01.5 |
Teramais |
X |
X |
X |
X |
||
01.6 |
Riis |
X |
X |
X |
X |
||
01.7 |
Muu teravili |
X |
X |
X |
X |
||
02 |
TEHNILISED KULTUURID |
X |
X |
X |
X |
||
02.1 |
Õliseemned ja õliviljad (sh seemned) |
X |
X |
X |
X |
||
02.1/1 |
Rapsi- ja rüpsiseeme |
— |
— |
X |
X |
||
02.1/2 |
Päevalill |
— |
— |
X |
X |
||
02.1/3 |
Soja |
— |
— |
X |
X |
||
02.1/4 |
Muud õlirikkad saadused |
— |
— |
X |
X |
||
02.2 |
Valgurikkad kultuurid (sealhulgas seemned) |
X |
X |
X |
X |
||
02.3 |
Toortubakas |
X |
X |
X |
X |
||
02.4 |
Suhkrupeet |
X |
X |
X |
X |
||
02.5 |
Muud tehnilised kultuurid |
X |
X |
X |
X |
||
02.5/1 |
Kiutaimed |
— |
— |
X |
— |
||
02.5/2 |
Humal |
— |
— |
X |
— |
||
02.5/3 |
Muud tehnilised kultuurid: muud |
— |
— |
X |
— |
||
03 |
SÖÖDATAIMED |
X |
X |
X |
X |
||
03.1 |
Söödamais |
— |
— |
X |
X |
||
03.2 |
Söödajuurviljad (sealhulgas söödapeet) |
— |
— |
X |
X |
||
03.3 |
Muud söödataimed |
— |
— |
X |
X |
||
04 |
KÖÖGIVILJAD JA AIANDUSTOOTED |
X |
X |
X |
X |
||
04.1 |
Värsked köögiviljad |
X |
X |
X |
X |
||
04.1/1 |
Lillkapsas |
— |
— |
X |
— |
||
04.1/2 |
Tomatid |
— |
— |
X |
— |
||
04.1/3 |
Muu värske köögivili |
— |
— |
X |
— |
||
04.2 |
Taimed ja lilled |
X |
X |
X |
X |
||
04.2/1 |
Taimlataimed |
— |
— |
X |
— |
||
04.2/2 |
Dekoratiivtaimed ja lilled (sealhulgas jõulupuud) |
— |
— |
X |
— |
||
04.2/3 |
Istandikud |
— |
— |
X |
— |
||
05 |
KARTULID (sealhulgas seeme) |
X |
X |
X |
X |
||
06 |
PUUVILJAD JA MARJAD |
X |
X |
X |
X |
||
06.1 |
Värsked puuviljad ja marjad |
X |
X |
X |
X |
||
06.1/1 |
Lauaõunad |
— |
— |
X |
— |
||
06.1/2 |
Lauapirnid |
— |
— |
X |
— |
||
06.1/3 |
Virsikud |
— |
— |
X |
— |
||
06.1/4 |
Muud värsked puuviljad ja marjad |
— |
— |
X |
— |
||
06.2 |
Tsitrusviljad |
X |
X |
X |
X |
||
06.2/1 |
Magusad apelsinid |
— |
— |
X |
— |
||
06.2/2 |
Mandariinid |
— |
— |
X |
— |
||
06.2/3 |
Sidrunid |
— |
— |
X |
— |
||
06.2/4 |
Muud tsitrusviljad |
— |
— |
X |
— |
||
06.3 |
Troopilised puuviljad |
X |
X |
X |
X |
||
06.4 |
Viinamarjad |
X |
X |
X |
X |
||
06.4/1 |
Lauaviinamarjad |
— |
— |
X |
— |
||
06.4/2 |
Muud viinamarjad |
— |
— |
X |
— |
||
06.5 |
Oliivid |
X |
X |
X |
X |
||
06.5/1 |
Lauaoliivid |
— |
— |
X |
— |
||
06.5/2 |
Muud oliivid |
— |
— |
X |
— |
||
07 |
VEIN |
X |
X |
X |
X |
||
07.1 |
Lauavein |
— |
— |
X |
— |
||
07.2 |
Kvaliteetvein |
— |
— |
X |
— |
||
08 |
OLIIVIÕLI |
X |
X |
X |
X |
||
09 |
MUUD TAIMEKASVATUSSAADUSED |
X |
X |
X |
X |
||
09.1 |
Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal |
— |
— |
X |
— |
||
09.2 |
Seeme |
— |
— |
X |
— |
||
09.3 |
Muud taimekasvatussaadused: muud |
— |
— |
X |
— |
||
10 |
TAIMEKASVATUSTOODANG (01–09) |
X |
X |
X |
X |
||
11 |
LOOMAD |
X |
X |
X |
X |
||
11.1 |
Veised |
X |
X |
X |
X |
||
11.2 |
Sead |
X |
X |
X |
X |
||
11.3 |
Hobuslased |
X |
X |
X |
X |
||
11.4 |
Lambad ja kitsed |
X |
X |
X |
X |
||
11.5 |
Kodulinnud |
X |
X |
X |
X |
||
11.6 |
Muud loomad |
X |
X |
X |
X |
||
12 |
LOOMSED SAADUSED |
X |
X |
X |
X |
||
12.1 |
Piim |
X |
X |
X |
X |
||
12.2 |
Munad |
X |
X |
X |
X |
||
12.3 |
Muud loomsed saadused |
X |
X |
X |
X |
||
12.3/1 |
Toorvill |
— |
— |
X |
— |
||
12.3/2 |
Siidiussikookonid |
— |
— |
X |
— |
||
12.3/3 |
Muud loomsed saadused: muud |
— |
— |
X |
— |
||
13 |
LOOMAKASVATUSTOODANG (11+12) |
X |
X |
X |
X |
||
14 |
PÕLLUMAJANDUSTOODETE TOODANG (10+13) |
X |
X |
X |
X |
||
15 |
PÕLLUMAJANDUSTEENUSTE TOODANG |
X |
X |
X |
X |
||
15.1 |
Põllumajandusteenused |
— |
— |
X |
— |
||
15.2 |
Piimakvoodi rentimine |
— |
— |
X |
— |
||
16 |
PÕLLUMAJANDUSTOODANG (14+15) |
X |
X |
X |
X |
||
17 |
MITTEPÕLLUMAJANDUSLIKUD KÕRVALTEGEVUSED (LAHUTAMATUD) |
X |
X |
X |
X |
||
17.1 |
Põllumajandussaaduste töötlemine |
X |
X |
X |
X |
||
17.2 |
Muud lahutamatud kõrvaltegevused (kaubad ja teenused) |
X |
X |
X |
X |
||
18 |
PÕLLUMAJANDUSE TEGEVUSALA TOODANG (16+17) |
X |
X |
X |
X |
||
19 |
VAHETARBIMINE KOKKU |
X |
X |
X |
X |
||
19.01 |
Seemned ja istutusmaterjal |
X |
X |
X |
X |
||
19.02 |
Energia; määrdeained |
X |
X |
X |
X |
||
19.02/1 |
|
— |
— |
X |
— |
||
19.02/2 |
|
— |
— |
X |
— |
||
19.02/3 |
|
— |
— |
X |
— |
||
19.02/4 |
|
— |
— |
X |
— |
||
19.03 |
Väetised ja mullaparandusained |
X |
X |
X |
X |
||
19.04 |
Taimekaitsetooted ja pestitsiidid |
X |
X |
X |
X |
||
19.05 |
Veterinaarkulud |
X |
X |
X |
X |
||
19.06 |
Loomasööt |
X |
X |
X |
X |
||
19.06/1 |
|
X |
X |
X |
X |
||
19.06/2 |
|
X |
X |
X |
X |
||
19.06/3 |
|
X |
X |
X |
X |
||
19.07 |
Materjalide hooldus |
X |
X |
X |
X |
||
19.08 |
Hoonete hooldus |
X |
X |
X |
X |
||
19.09 |
Põllumajandusteenused |
X |
X |
X |
X |
||
19.10 |
Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM) |
X |
X |
X |
X |
||
19.11 |
Muud kaubad ja teenused |
X |
X |
X |
X |
||
20 |
KOGULISANDVÄÄRTUS BAASHINDADES (18–19) |
X |
X |
X |
X |
||
21 |
PÕHIVARA KULUM |
X |
X |
X |
X |
||
21.1 |
Varustus |
— |
— |
X |
— |
||
21.2 |
Hooned |
— |
— |
X |
— |
||
21.3 |
Istandikud |
— |
— |
X |
— |
||
21.4 |
Muu |
— |
— |
X |
— |
||
22 |
NETOLISANDVÄÄRTUS BAASHINDADES (20–21) |
X |
X |
X |
X |
2. Tulutekkekonto
|
|
Andmed vaatlusaasta n kohta |
|||
a |
b |
c |
d |
||
Positsioon |
Muutujate loend |
November aasta n (PAP hinnangud) |
Märts aasta n+1 (PAP hinnangud) |
September aasta n+1 (PAP andmed) |
September aasta n+2 (PRAP andmed) |
23 |
TÖÖTAJATE HÜVITISED |
X |
X |
X |
X |
24 |
MUUD TOOTMISMAKSUD |
X |
X |
X |
X |
25 |
MUUD TOOTMISSUBSIIDIUMID |
X |
X |
X |
X |
26 |
TEGURITULU (22–24+25) |
X |
X |
X |
X |
27 |
TEGEVUSE ÜLEJÄÄK JA SEGATULU (22–23–24+25) |
X |
X |
X |
X |
3. Ettevõtlustulu konto
|
|
Andmed vaatlusaasta n kohta |
|||
a |
b |
c |
d |
||
Positsioon |
Muutujate loend |
November aasta n (PAP hinnangud) |
Märts aasta n+1 (PAP hinnangud) |
September aasta n+1 (PAP andmed) |
September aasta n+2 (PRAP andmed) |
28 |
MAKSTAV RENT JA MUUD KINNISVARA RENDITASUD |
X |
X |
X |
X |
29 |
MAKSTAV INTRESS |
X |
X |
X |
X |
30 |
SAADAVAD INTRESSID |
X |
X |
X |
X |
31 |
ETTEVÕTLUSTULU (27–28–29+30) |
X |
X |
X |
X |
4. Kapitalikonto elemendid
|
|
Andmed vaatlusaasta n kohta |
|||
a |
b |
c |
d |
||
Positsioon |
Muutujate loend |
November aasta n (PAP hinnangud) |
Märts aasta n+1 (PAP hinnangud) |
September aasta n+1 (PAP andmed) |
September aasta n+2 (PRAP andmed) |
32 |
KAPITALI KOGUMAHUTUS PÕLLUMAJANDUSTOODETESSE (PÕHIVARA) |
— |
— |
X |
X |
32.1 |
Kapitali kogumahutus instandikesse (põhivara) |
— |
— |
X |
— |
32.2 |
Kapitali kogumahutus loomadesse (põhivara) |
— |
— |
X |
— |
33 |
KAPITALI KOGUMAHUTUS MITTEPÕLLUMAJANDUSTOODETESSE (PÕHIVARA) |
— |
— |
X |
X |
33.1 |
Kapitali kogumahutus materjalidesse (põhivara) |
— |
— |
X |
— |
33.2 |
Kapitali kogumahutus hoonetesse (põhivara) |
— |
— |
X |
— |
33.3 |
Muu kapitali kogumahutus põhivarasse |
— |
— |
X |
— |
34 |
KAPITALI KOGUMAHUTUS PÕHIVARASSE (VÄLJA ARVATUD MAHAARVATAV LISANDVÄÄRTUSMAKS) (32+33) |
— |
— |
X |
X |
35 |
KAPITALI NETOMAHUTUS PÕHIVARASSE (VÄLJA ARVATUD MAHAARVATAV LISANDVÄÄRTUSMAKS) (34–21) |
— |
— |
X |
X |
36 |
VARUDE MUUTUS |
— |
— |
X |
X |
37 |
KAPITALISIIRDED |
— |
— |
X |
X |
37.1 |
Investeerimistoetused |
— |
— |
X |
— |
37.2 |
Muud kapitalisiirded |
— |
— |
X |
— |
5. Põllumajanduse tööjõusisend
|
|
Andmed vaatlusaasta n kohta |
||
a |
b |
c |
||
Positsioon |
Muutujate loend |
November aasta n (PAP hinnangud) |
Märts aasta n+1 (PAP hinnangud) |
September aasta n+1 (PAP andmed) |
38 |
PÕLLUMAJANDUSE TÖÖJÕUSISEND KOKKU |
X |
X |
X |
38.1 |
Põllumajanduse mittepalgaline tööjõusisend |
X |
X |
X |
38.2 |
Põllumajanduse palgaline tööjõusisend |
X |
X |
X |