21.7.2020 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 234/29 |
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/1074,
17. juuli 2020,
millega tehakse Taani taotluse alusel erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
(ainult taanikeelne tekst on autentne)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Otsusega 2002/915/EÜ (2) tegi komisjon erandi Taani taotluse põhjal, mis esitati vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ, ning erandiga lubati teatavatel veisekasvatusettevõtjatel laotada hektari kohta aasta jooksul sõnnikut koguses, mis sisaldab kuni 230 kg lämmastikku. Erandit pikendati komisjoni otsustega 2005/294/EÜ (3) ja 2008/664/EÜ (4) ning komisjoni rakendusotsustega 2012/659/EL, (5) (EL) 2017/847 (6) ja (EL) 2018/1928 (7). |
(2) |
Rakendusotsusega (EL) 2018/1928 tehtud erand hõlmas aastatel 2017–2018 ligikaudu 1 312 veisekasvatusettevõtjat, 396 000 loomühikut (see vastab sõnnikukogusele, milles sisaldub 39,6 miljonit kg lämmastikku) ja 198 195 hektarit haritavat maad ehk vastavalt 3,9 % kõikidest põllumajandusettevõtjatest, 18,1 % kogu laotatud sõnnikus sisalduvast lämmastikust ja 8,2 % põllumajandusmaa netopindalast. |
(3) |
20. märtsil 2020 esitas Taani direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt komisjonile taotluse pikendada erandi kehtivust. |
(4) |
Taanil on direktiivi 91/676/EMÜ artiklile 5 vastav tegevusprogramm, mis põhineb järgmiste õigusaktide osadel: 30. juuni 2019. aasta täitevakt nr 760 (loomakasvatust ning väetiste ladustamist ja kasutamist käsitlev keskkonnamäärus), 2. aprilli 2019. aasta seadus nr 338 (väetiste põllumajandusliku kasutamise ja toitainete vähendamise meetmete kohta) (seadust on muudetud 29. juuli 2019. aasta täitevaktiga nr 762 väetiste põllumajandusliku kasutamise kohta 2019/2020. aasta planeerimisperioodil) ja 28. jaanuari 2020. aasta täitevakt nr 66 (põllumajanduses toitainete vähendamiseks ja põllumajandusega seoses võetavate meetmete kohta 2020/2021. aasta planeerimisperioodil). Kõnealuste meetmete täienduseks rakendab Taani alates 2019. aastast sihtotstarbelist reguleerimist vastavalt 2. aprilli 2019. aasta seadusele nr 338 (väetiste põllumajandusliku kasutamise ja toitainete vähendamise meetmete kohta, muudetud). Taani õigusesse kuuluvad veel üldised fosforialased õigusnormid, mis sisalduvad 21. märtsi 2017. aasta seaduses nr 256 (loomakasvatuse ja väetiste kasutamis kohta) ning 23. juuni 2017. aasta aktis nr 865 (kaubandusliku loomakasvatuse, loomasõnniku, sileerimise jms kohta) (nüüd 30. juuli 2019. aasta akt nr 760). |
(5) |
Taani õigusakt, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldab lämmastiku kasutamise piiranguid. Fosfori kasutamist piirav õigusakt jõustus augustis 2017. |
(6) |
Taani õigusaktid hõlmavad kombineeritud sihtotstarbelist kava, milles käsitletakse püüdekultuuride vabatahtlikku ja kohustuslikku viljelemist käesoleva otsusega hõlmatud perioodil. Kõnealuse kava kohaselt peavad püüdekultuure käsitlevad kohustuslikud sätted jõustuma automaatselt, kui sellekohaste vabatahtlike kokkulepetega ei suudeta keskkonnaeesmärke täita. Need püüdekultuuride all olevad alad lisanduvad aladele, mida nõutakse riiklikul tasandil kõnealuste kultuuride kohustusliku viljelemise raames vastavalt Taani 2. aprilli 2019. aasta seadusele nr 338 (muudetud). Eespool nimetatud kava on vajalik tagamaks, et praeguse erandi kohaldamisega ei halveneks vee kvaliteet. |
(7) |
Teave, mille Taani esitas rakendusotsusega (EL) 2018/1928 tehtud erandiga seoses, näitab, et kõnealuse erandi kohaldamise tagajärjel vee kvaliteet võrreldes erandi kohaldamisalast välja jäävate aladega ei halvene. Andmed direktiivi 91/676/EMÜ rakendamise kohta aastatel 2012–2015 (8) näitavad, et 83,4 % seirejaamades on põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 27,5 % seirejaamades alla 25 mg/l. Värske pinnavee keskmine nitraadisisaldus on 99,4 % seirejaamades alla 50 mg/l ja 85,8 % seirejaamades alla 25 mg/l kohta. Võrreldes eelmise aruandlusperioodiga (2008–2011) näitavad seireandmed, et põhjavee ja värske pinnavee nitraadisisaldus püsib üldiselt stabiilsena. Andmed eutrofeerumise kohta näitavad, et 25 % seirealuste järvede olukord liigitati väga heaks või heaks ja 75 % allapoole seda ning et 119 suudmealast ja rannikuveekogust kahe olukord liigitati heaks. |
(8) |
Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmandas lõigus kirjeldatud elementide põhjal ning otsustes 2002/915/EÜ, 2005/294/EÜ, 2008/664/EÜ ja rakendusotsustes 2012/659/EL, (EL) 2017/847 ja (EL) 2018/1928 sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvestades arvamusel, et Taani kavandatav loomasõnnikukogus, mis vastab 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaks määratud eesmärkide saavutamist, eeldusel et järgitakse teatavaid püüdekultuuride, fosfori kasutamise ülemmäärade, külvikordade, sõnniku ja muude väetiste laotamise, mullaproovide võtmise ja analüüsimise rangeid tingimusi. |
(9) |
Põllumajandusettevõtted, kellel on lubatud kasutada kuni 230 kg lämmastikku aastas hektari kohta sisaldavat loomasõnnikukogust, peaksid õigel ajal ajakohastama väetamiskavad, et tagada kooskõla tegeliku põllumajandustegevusega ning et põllumaal oleks püsirohukate ja et kasutataks püüdekultuure, mis heastavad sügisese nitraadikao alusmullas ja vähendavad lämmastiku talvist kadu. |
(10) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/2/EÜ (9) on sätestatud liidu ruumiandmete infrastruktuuri rajamise üldeeskirjad liidu keskkonnapoliitika ja selliste poliitikasuundade või tegevuste rakendamiseks, mis võivad mõjutada keskkonda. Käesoleva otsuse rakendamisega seoses kogutud ruumiandmed peaksid vajaduse korral olema kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega. Selleks et vähendada halduskoormust ja suurendada andmete sidusust, peaks Taani käesoleva otsuse alusel vajalikke andmeid kogudes kasutama teavet, mis on saadud sellise ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (10) V jaotise II peatükile. |
(11) |
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erand
Taani 20. märtsi 2020. aasta kirjas taotletud erand, mille eesmärk on lubada kasutada loomasõnnikus sisalduvat lämmastikku suuremas koguses, kui on ette nähtud direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lausega, tehakse käesoleva otsuse artiklites 4–12 sätestatud tingimuste täitmise korral.
Artikkel 2
Kohaldamisala
Erand tehakse veisekasvatusettevõtetele, kus vähemalt 80 % maa-alal, kuhu sõnnikut saab laotada, kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega ja pika kasvuperioodiga põllukultuure, millele on antud luba kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„veisekasvatusettevõte“ – põllumajandusettevõte, kus igal aastal toodetakse loomasõnnikus sisalduvat lämmastikku üle 300 kg, millest vähemalt kaks kolmandikku pärineb veistelt; |
2) |
„heintaimede allakülviga põllukultuurid“ – teravili sileerimiseks, mais sileerimiseks, suvivili, talivili või suvioder ja hernes, millele külvatakse alla heintaimed enne või pärast koristust; |
3) |
„suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuurid“ on järgmised:
|
4) |
„rohumaa“ – ajutine või püsirohumaa; |
5) |
„mullaprofiil“ – mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni või kuni põhjavee keskmiselt kõrgeima tasemeni, kui see on maapinnast kõrgemal kui 0,90 m. |
Artikkel 4
Erandi tegemise tingimused
Erand tehakse järgmistel tingimustel.
1) |
Alates 1. augustist 2017 on jõustunud 23. juuni 2017. aasta akt nr 865 kaubandusliku loomakasvatuse, loomasõnniku, sileerimise jms kohta ning sellega kehtestatakse väetiseliigist sõltuvalt konkreetsed fosfori kasutamise ülemmäärad eri tasanditel kogu riigis. Ülemmäärad kehtivad kõikides väetiseliikides sisalduva fosfori kasutamise kohta: orgaanilised väetised, sh loomasõnnik, biogaasi kääritamise saadus, degaseeritud taimne biomass, reovee käitlemisest tulenev sete ja tööstuslikult toodetud väetised. Teatavate fosfori suhtes tundliku veekeskkonna valgalade suhtes kohaldatakse kõiki väetiseliike hõlmavaid rangemaid fosfori kasutamise ülemmäärasid; |
2) |
Taanis põldudel kasutatava fosfori koguse kohta kehtestatakse näitajate- ja seiresüsteem. Kui kas näitajate- või seiresüsteem osutab, et Taanis põllumajandusliku mulla väetamisel võib tegelik keskmine fosforikogus ületada või on tegelikult ületanud aastateks 2018–2025 riigis väetamiseks kasutada lubatud keskmist fosforikogust, vähendatakse maksimaalse kasutatava fosforikoguse ülemmäärasid sellele vastavalt; |
3) |
Alates 5. aprillist 2019 jõustus Taani 2. aprilli 2019. aasta seadus nr 338 (väetiste põllumajandusliku kasutamise ja toitainete vähendamise meetmete kohta, muudetud) ning sellega on kehtestatud kombineeritud sihtotstarbeline kava vabatahtlike ja kohustuslike meetmetega, mida on vaja selleks, et vähendada nitraadisisaldust põhjaveekogudes ja rannikuvetes. Alates 2020. aastast rakendab Taani kavaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2000/60/EÜ (11) tulenevaid kohustusi. Nende meetmetega nähakse ette püüdekultuuride kasvatamine või muude siseriiklikes õigusaktides sätestatud meetmete võtmine. Kõnealuse kava kohaselt jõustuvad lämmastiku vähendamist käsitlevad kohustuslikud sätted automaatselt, kui lämmastiku vähendamist käsitlevate vabatahtlike kokkulepetega ei suudeta piisavaid keskkonnaeesmärke saavutada. |
4) |
Sellise kava alusel kasvatatavad püüdekultuurid lisanduvad püüdekultuuridele, mida külvatakse, et täita riiklikku kohustust, mille kohaselt peab veisekasvatusettevõtetes olema püüdekultuuride all 10,7 % või 14,7 % põllumaast, või vastavates täitevaktides järgnevateks planeerimisperioodideks kehtestatud riiklikku kohustust, ning neid ei tohi viljeleda samal maa-alal, kus kasvatatakse püüdekultuure ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala nõude täitmiseks. |
Artikkel 5
Loa taotlemine
1. Veisekasvatajad võivad esitada pädevatele asutustele taotluse saada aastane luba kasutada loomasõnnikut koguses, millega kantakse planeerimisperioodil hektarile kuni 230 kg lämmastikku.
Taotluse esitamise tähtaeg on sama, mille riik on kehtestanud ÜPP põhitoetuskava toetuse taotlemiseks, ning taotluses tuleb esitada väetamiskvoodid ja püüdekultuuride kava.
2. Lõikes 1 osutatud taotluse esitamist käsitatakse taotleja deklaratsioonina käesoleva otsuse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimuste täitmise kohta.
Artikkel 6
Loa andmine
Luba kasutada igal planeerimisperioodil hektari kohta veisekasvatusettevõttest pärinevat loomasõnnikut (sh karjatamisel loomade väljaheidetega maale jääv sõnnik ja töödeldud sõnnik) koguses, mis sisaldab kuni 230 kg lämmastikku, antakse juhul, kui käesoleva otsuse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimused on täidetud.
Artikkel 7
Sõnniku ja muude väetiste laotamise tingimused
1. Üldine lämmastikukogus ei tohi ületada põllukultuuri eeldatavat toitainevajadust ning arvesse tuleb võtta maapinnast saadavat toitainekogust. Ületada ei tohi maksimaalset laotamisnormi, nagu on sätestatud 29. juuli 2019. aasta täitevaktis nr 762 (väetiste põllumajandusliku kasutamise kohta 2019/2020. aasta planeerimisperioodil) ja sellekohastes järgmisi planeerimisperioode hõlmavates aktides.
2. Väetamiskava koostatakse veisekasvatusettevõtte kogupindala kohta. Kava hoitakse veisekasvatusettevõttes. See hõlmab ajavahemikku alates 1. augustist kuni järgmise aasta 31. juulini. Väetamiskava peab sisaldama järgmist:
a) |
külvikorrakava, milles on täpsustatud järgmine:
|
b) |
veisekasvatusettevõttes peetavate loomade arv; |
c) |
lauda ja sõnniku ladustamise süsteemi kirjeldus, sh olemasoleva sõnnikuhoidla mahutavus; |
d) |
veisekasvatusettevõttes toodetud sõnnikus olevate lämmastiku- ja fosforikoguste arvestamine; |
e) |
sõnnikutöötluse kirjeldus, kui sõnnikut töödeldakse, ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused; |
f) |
veisekasvatusettevõttest või -ettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liikja omadused; |
g) |
igal maatükil eeldatavalt vajalik lämmastiku- ja fosforikogus; |
h) |
arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
i) |
arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
j) |
sõnniku ja keemiliste väetiste laotamise aeg. |
Väetamiskava vaadatakse läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast veisekasvatusettevõtte põllumajandustegevuse mis tahes muudatust. Väetamiskava esitatakse pädevatele asutustele hiljemalt iga aasta 31. märtsiks.
3. Ajavahemikus alates 31. augustist kuni 1. märtsini ei laotata sõnnikut järgmisel kevadel ülesküntavale rohumaale.
4. Ajutisele rohumaale hiljem külvatavate põllukultuuride lämmastikuga väetamise norme vähendatakse eelmiste põllukultuuride lämmastikusisalduse võrra, tuginedes 29. juuli 2019. aasta täitevaktile nr 762 väetiste põllumajandusliku kasutamise kohta 2019/2020. aasta planeerimisperioodil ja järgmisi planeerimisperioode hõlmavates aktides sätestatud väetamisnormidele, põllukultuuride ja köögiviljade väetamise normide tabelile ning nende edasistele muudatustele.
Artikkel 8
Mullaproovide võtmisele ja analüüsimisele seatud tingimused
1. Mullaproove võetakse põllumajandusmaa pealmisest 30 cm-st ning analüüsitakse mulla lämmastiku- ja fosforisisaldust.
2. Mullaproovid võetakse ja mullaanalüüsid tehakse kõikidel külvikordade ja mulla omaduste poolest samaväärsetel veisekasvatusettevõtte maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul.
3. Põllumajandusmaa iga viie hektari kohta võetakse analüüsimiseks vähemalt üks proov.
4. Analüüsitulemused peavad olema veisekasvatusettevõtte inspekteerimiseks kättesaadavad.
Artikkel 9
Maa majandamise tingimused
1. Vähemalt 80 %-l sõnniku laotamiseks kasutatavast maa-alast kasvatatakse suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuure.
2. Lämmastikku siduvaid heintaimi ei künta sisse enne nende külvamisele järgneva aasta 1. märtsi.
3. Rohumaa küntakse kevadel. Suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuurid külvatakse võimalikult ruttu ja mitte hiljem kui kolm nädalat pärast rohumaa kündmist.
4. Külvikorras kasutatavad põllukultuurid ei tohi sisaldada liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi, v.a järgmised:
a) |
ristik ja harilik lutsern, mida on rohumaal kokku alla 50 %; |
b) |
heintaimede allakülviga oder ja hernes. |
Artikkel 10
Seire
1. Pädevad asutused tagavad järgmisi üksikasju sisaldavate kaartide koostamise:
a) |
loa saanud veisekasvatusettevõtete protsent igas omavalitsuses; |
b) |
loaga hõlmatud kariloomade protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses; |
c) |
loaga hõlmatud põllumajandusmaa protsentuaalne osakaal igas omavalitsuses. |
Neid kaarte ajakohastatakse igal aastal.
Pädevad asutused koguvad ja ajakohastavad igal aastal andmeid käesoleva otsuse kohaste lubadega hõlmatud veisekasvatusettevõtete külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta.
2. Pädev asutus teostab seiret juurte piirkonnas asuvas vees ning pinna- ja põhjavees ning edastab komisjonile andmed mullaprofiili lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta ning pinna- ja põhjavee nitraadisisalduse kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes.
Seiret tehakse põllumajandusettevõtte tasandil riikliku põllumajanduslike valgalade seire programmi raames. Seirekohtades peavad olema esindatud põhilised mullatüübid, valdavad väetamistavad ja põhilised põllukultuurid.
Liivmullaga maa-aladel teostatakse põhjalikumat seiret. Lisaks tehakse pinna- ja põhjavee nitraadisisalduse seiret vähemalt 3 %-s loa saanud põllumajandusettevõtetes.
3. Pädevad asutused korraldavad uuringuid ja analüüsivad pidevalt toitainete sisaldust siseriikliku põllumajanduslike valgalade seire programmi raames ning annavad teavet maa kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta loa saanud veisekasvatusettevõtetes.
Artikli 7 kohase toitainete analüüsi ning käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seire käigus kogutud teavet ja andmeid kasutatakse selleks, et arvutada lämmastiku- ja fosforikadu erandi kohaldamise loa saanud veisekasvatusettevõtetes, kasutades selleks teaduslikest põhimõtetest lähtuvat mudelit.
4. Pädevad asutused teevad kindlaks ja registreerivad, kui suurel osal erandiga hõlmatud maast kasvatatakse:
a) |
rohumaale külvatavat ristikut või harilikku lutserni; |
b) |
heintaimede allakülviga otra ja hernest. |
Artikkel 11
Kontroll
1. Pädevad asutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui kontrollimisel selgub, et taotleja ei vasta artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimustele, lükatakse taotlus tagasi ja taotlejale teatatakse keeldumise põhjused.
2. Pädevad asutused kehtestavad erandi kohaldamise loa saanud põllumajandusettevõtete inspekteerimise programmi.
Programm põhineb riskianalüüsil ja aluseks võetakse artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimuste täitmise kohta varasematel aastatel tehtud kontrollide tulemused ning direktiivi 91/676/EMÜ liikmesriigi õigusesse üle võtnud õigusaktidele vastavuse kontrolli tulemused.
3. Inspekteerimine koosneb põldtunnustamisest ning artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud tingimustele vastavuse kohapealsest kontrollist ning igal aastal inspekteeritakse erandi kohaldamise loa saanud veisekasvatusettevõtetest vähemalt 7 %. Kui selgub, et veisekasvatusettevõte ei vasta kõnealustele tingimustele, trahvitakse loa hoidjat kooskõlas siseriikliku õigusega ja rikkumise tuvastamisele järgneva aasta planeerimisperioodil ei ole tal õigust luba saada.
4. Pädevatele asutustele antakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida käesoleva otsuse alusel tehtud erandi tingimuste täitmist.
Artikkel 12
Aruandlus
Pädevad asutused esitavad komisjonile igal aastal hiljemalt 31. detsembriks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:
a) |
artikli 10 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud veisekasvatusettevõtete, põllumajandusloomade ja igas omavalitsuses üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil; |
b) |
artikli 10 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadi- ja fosforisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile; |
c) |
artikli 10 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust juurte piirkonnas asuvas vees nii erandi kohaldamise korral kui ka tavatingimustes; |
d) |
artikli 10 lõikes 3 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustegevust; |
e) |
artikli 10 lõike 3 kohased lämmastiku- ja fosforikao mudelipõhise arvestuse tulemused erandi kohaldamise loa saanud veisekasvatusettevõtetes; |
f) |
artikli 10 lõike 4 kohased tabelid, kus on märgitud, kui suurel osal erandiga hõlmatud põllumajandusmaast kasvatatakse rohumaale külvatavat ristikut või harilikku lutserni ja heintaimede allakülviga otra/hernest; |
g) |
artikli 11 kohane hinnang erandi tingimuste täitmisele, võttes aluseks veisekasvatusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollil ja inspekteerimisel põhineva teabe tingimustele mittevastavate põllumajandusettevõtete kohta; |
h) |
kariloomade arvu ja sõnnikutootmise suundumused Taanis igas kariloomakategoorias ja erandiga hõlmatud veisekasvatusettevõtetes; |
i) |
artikli 4 kohaste erandi tegemise tingimuste rakendamine. |
Aruandes sisalduvad ruumiandmed peavad asjakohasel juhul olema kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ. Vajalike andmete kogumisel kasutab Taani vajaduse korral teavet, mis on saadud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 67 lõike 1 kohaselt loodud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kaudu.
Artikkel 13
Kohaldamisperiood
Käesolevat otsust kohaldatakse 31. juulini 2024.
Artikkel 14
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.
Brüssel, 17. juuli 2020
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Virginijus SINKEVIČIUS
(1) EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.
(2) Komisjoni 18. novembri 2002. aasta otsus 2002/915/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust (EÜT L 319, 23.11.2002, lk 24).
(3) Komisjoni 5. aprilli 2005. aasta otsus 2005/294/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust (ELT L 94, 13.4.2005, lk 34).
(4) Komisjoni 8. augusti 2008. aasta otsus 2008/664/EÜ, millega muudetakse otsust 2005/294/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) artikli 9 ja III lisa punkti 2 alapunkti b sätetest erandi tegemise taotlust (ELT L 217, 13.8.2008, lk 16).
(5) Komisjoni 23. oktoobri 2012. aasta rakendusotsus 2012/659/EL Taani Kuningriigi taotletud erandi tegemise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 295, 25.10.2012, lk 20).
(6) Komisjoni 16. mai 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/847, millega tehakse Taanile taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 125, 18.5.2017, lk 35).
(7) Komisjoni 6. detsembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1928, millega tehakse Taanile taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (ELT L 313, 10.12.2018, lk 45).
(8) SWD(2018) 246 final – Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud järgmisele dokumendile: komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta, tuginedes liikmesriigi aruannetele aastatel 2012–2015.
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).