6.11.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 285/14 |
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1855,
5. november 2019,
millega muudetakse rakendusotsust 2013/776/EL, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (1) eriti selle artiklit 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“, (2) mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 231/2014 (3) kohaselt, on ette nähtud tegevuskava, et muu hulgas tõhustada koostööd hariduse, noorte ja spordi valdkonnas, mille hulgas on Lääne-Balkani kultuuripärandi kaitse, võitlus kultuuriväärtustega ebaseadusliku kauplemise vastu ning kultuuri- ja loomemajanduse edendamine, sealhulgas kultuurialane koostöö ja audiovisuaalpoliitika. |
(2) |
Komisjoni rakendusotsuse 2013/776/EL (4) alusel tehti Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametile (edaspidi „amet“) ülesandeks programmi „Loov Euroopa“ juhtimine. Rahastamine, mis võimaldab osaleda sama liiki meetmetes, nagu agentuuri poolt juba hallatavate programmide puhul, on tulemuslik ja tõhus viis rahvusvaheliste koostöövahendite sihtrühmaks olevate rühmadeni jõudmiseks. Selliseid meetmeid rahastatakse jätkuvalt rahvusvahelise koostöö vahenditest, kuid rakendamise üksikasjad on samad mis ameti hallatavates programmides. |
(3) |
Amet on näidanud, et kasutab liidu programmide juhtimisel tulemuslikku lähenemisviisi. Aastate jooksul on amet arendanud välja pädevuse, oskused ja suutlikkuse talle delegeeritud programmide juhtimiseks. |
(4) |
Ühisteatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (5) toodi esile inimestevaheliste kontaktide rolli ELi avaliku ja kultuuridiplomaatia osana ning viidati sõnaselgelt Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse hallatavatele programmidele. |
(5) |
Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 lõike 1 kohaselt läbi viidud tasuvusanalüüs tõi esile nii kvantitatiivse kokkuhoiu kui ka kvalitatiivsed eelised, mille toob kaasa sellistes meetmetes osalemise rahastamise juhtimise delegeerimine ametile. Lisaks ei mõjuta delegeerimine ameti halduseelarvet. |
(6) |
Ameti teostatavad tegevused on kooskõlas ameti praeguste volituste ja ülesannetega. Need kujutavad endast olemasoleva tegevuse jätkamist lihtsalt projekte laiendades, et võimaldada nende toetusesaajate osalemist, kellele on suunatud rahvusvahelise koostöö vahendid. Seevastu komisjonisisene juhtimine katkestaks järjepidevuse, kuna tegevusi, mida kavatsetakse delegeerida, ei ole kunagi juhitud vastutavas peadirektoraadis, kellel puudub selleks majasisene suutlikkus. |
(7) |
Seega tuleks ametile delegeerida vastutus rahvusvahelise koostöö vahendite rakendamise eest, et võimaldada osalemist samades meetmetes, nagu on ette nähtud juba delegeeritud programmidega, ning seepärast tuleks rakendusotsust 2013/776/EL vastavalt muuta. |
(8) |
Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punktis e on täpsustatud, et ameti ülesandeks on „kõrgharidusprojektid“ väliste koostöövahendite raames. Et olla kooskõlas sellega, et ametil võimaldatakse juhtida osalemist rahvusvahelise koostöö vahendites hariduse, koolituse, noorte ja spordi valdkonnas ning toetada kultuuri- ja audiovisuaalsektorit, tuleks kõnealust teksti muuta. |
(9) |
Käesoleva rakendusotsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas rakendusasutuste komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Rakendusotsust 2013/776/EL muudetakse järgmiselt:
1) |
põhjenduse 10 taane
asendatakse järgmisega:
|
2) |
artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt e asendatakse järgmisega:
(*) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 231/2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11)." (*) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 232/2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (ELT L 77, 15.3.2014, lk 27)." (*) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020 (ELT L 77, 15.3.2014, lk 44)." (*) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 234/2014, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (ELT L 77, 15.3.2014, lk 77)." (*) Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (ELT L 58, 3.3.2015, lk 1).“" |
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 5. november 2019
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
(2) COM(2018) 65 final.
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 231/2014, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II) (ELT L 77, 15.3.2014, lk 11).
(4) Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/776/EL, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (ELT L 343, 19.12.2013, lk 46).
(5) JOIN/2016/029 Final
LISA
TASUVUSANALÜÜS
Kvantitatiivne analüüs
Osana ameti 4. vahehindamisest on hindamisperioodi tagasiulatuv analüüs näidanud, et ametile delegeerimisega on saavutatud selge kulude kokkuhoid.
Ametile delegeerimise tegelikud kogukulud (1) ajavahemikus 2015–2017 olid 146 miljonit eurot. Need kulud olid palju väiksemad kui komisjonisisese stsenaariumi hinnangulised kulud. 2015.–2017. aastal oli kulude kokkuhoid, mis tulenes rakendusasutuse stsenaariumi ja komisjonisisese stsenaariumi kulude erinevusest, 57,1 miljonit eurot (ehk 28,1 % komisjonisisese stsenaariumi hinnangulistest kuludest). Ametile ülesannete delegeerimise esialgu prognoositud kokkuhoidu tegeliku kokkuhoiuga võrreldes leiti, et tegelik kokkuhoid ajavahemikus 2015–2017 oli esialgsete prognoosidega võrreldes 6,5 % suurem (57,1 miljonit eurot võrreldes 53,6 miljoni euroga). Nagu eelanalüüsis prognoositi, tulenes ametile delegeerimise stsenaariumi kokkuhoid peamiselt sellest, et ametis töötas rohkem madalamalt tasustatud koosseisuväliseid töötajaid ning ka töötajate koguarv oli väiksem.
Kvalitatiivne analüüs
Haridus-, noorsoo-, kultuuri- ja audiovisuaalpoliitikas osalemise võimaldamiseks kasutatavate rahvusvahelise koostöö vahendite abil saavutatakse mitmeid olulisi sünergiaid. Järgides olemasolevat meetmete raamistikku ja olemasolevaid üksikasju sihtrühmadeni jõudmiseks, kasutatakse maksimaalselt ära meetmed, mida amet juba haldab. Ametile delegeerimisega kasutatakse ära pikaajalised erialateadmised ja eelkõige mastaabisääst, mis ei oleks kättesaadavad komisjonisisese lahenduse puhul. Isegi kui ei oleks eespool kirjeldatud märkimisväärset kokkuhoidu personalikuludelt, võimaldaks töötajate suurem kogemus selles valdkonnas saavutada rahvusvahelise koostöö vahendite tegevuseesmärke viisil, mis ei oleks võimalik, kui komisjon neid meetmeid ise ellu viiks.
LIHTSUSTATUD FINANTSSELGITUS
Ameti hallatavate tegevuskulude kulukohustuste assigneeringud (tuhandetes eurodes) |
2019 |
2020 |
Praegune olukord |
829 111 |
881 151 |
Noorte-, kultuuri- ja audiovisuaalpoliitikale kaasa aitavad rahvusvahelised koostöövahendid |
10 500 |
10 500 |
Kokku |
839 611 |
891 651 |
Protsent |
1,3 % |
1,2 % |
Ameti töötajate arv |
2019 |
2020 |
Praegune olukord (muutusi ei ole) |
438 |
438 |
Ameti halduseelarve ülemmäär (EL 28) |
2019 |
2020 |
Praegune olukord (muutusi ei ole) |
48 574 |
47 549 |
(1) Sealhulgas komisjoni koordineerimis- ja järelevalvekulud ning EMP/EFTA, kolmandate riikide ja EAFi toetustega kaetud kulud.