30.11.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 306/14 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1874,
29. november 2018,
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1091 (mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011) 2020. aasta kohta esitatavate andmete muutujate loendi ja kirjelduse kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1091, mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 4 ja artikli 8 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määrusega (EL) 2018/1091 nähakse ette nii põllumajanduslike majapidamiste tasandi Euroopa statistika raamistik kui ka struktuuriteabe integreerimine teabega tootmisviiside, maaelu arengu meetmete, põllumajanduse keskkonnaaspektide ja muu kohta. |
(2) |
Liikmesriigid peaksid koguma andmeid, mis vastavad määruses (EL) 2018/1091 sätestatud põhiandmetele, laiendatud üldkogumi andmetele ning moodulite üld- ja detailsetele teemadele. |
(3) |
Kooskõlas määruse (EL) 2018/1091 artikli 8 lõikega 2 ei tohi põhiandmete ja moodulite muutujate koguarv ületada 300. |
(4) |
Kooskõlas määruse (EL) 2018/1091 artikli 8 lõikega 5 ei tohi põllumajanduslikele majapidamistele ja liikmesriikidele panna märkimisväärseid lisakulusid, mis põhjustaksid neile ebaproportsionaalset ja põhjendamatut koormust. |
(5) |
Käesoleva määruse meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Määruse (EL) 2018/1091 III lisas loetletud põhiliste struktuuriandmete muutujate kirjeldus on sätestatud käesoleva määruse I lisas.
2. Iga mooduli üld- ja detailsete teemade muutujate loend on sätestatud II lisas.
3. Nende muutujate kirjeldus, mida liikmesriigid peavad kasutama iga mooduli üld- ja detailsete teemade puhul, mis on loetletud II lisas, on sätestatud III lisas.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 29. november 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
I LISA
Määruse (EL) 2018/1091 III lisas loetletud ning põhiliste struktuuriandmete ja laiendatud üldkogumi andmete puhul kasutatavate muutujate kirjeldus
|
|||||||||||||
Uuringu andmed |
|||||||||||||
CGNR 001 |
– |
Põllumajandusliku majapidamise tunnus Põllumajandusliku majapidamise kordumatu tunnus on andmete edastamisel kasutatav numbriline identifitseerimistunnus. |
|||||||||||
Põllumajandusliku majapidamise asukoht Põllumajandusliku majapidamise asukoht on seal, kus toimub tema põhiline põllumajanduslik tegevus. |
|||||||||||||
CGNR 002 |
– |
Geograafiline asukoht Põllumajandusliku majapidamise asukoha INSPIRE statistiliste üksuste ruutvõrgu 1 km ruudu kood üleeuroopaliseks kasutamiseks (1). Seda koodi kasutatakse üksnes andmete edastamisel. Andmete levitamiseks kasutatakse lisaks tavapärastele tabelikujuliste andmete aimatavuse kontrolli mehhanismidele 1 km ruutvõrku üksnes juhul, kui ruutvõrgus on rohkem kui 10 põllumajanduslikku majapidamist; kui see tingimus ei ole täidetud, kasutatakse vastavalt vajadusele pesastatud 5 km, 10 km või suuremaid ruutvõrke. |
|||||||||||
CGNR 003 |
– |
NUTS 3 piirkond Selle NUTS 3 (2) piirkonna kood (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1059/2003) (3), milles majapidamine asub. |
|||||||||||
CGNR 004 |
– |
Põllumajanduslikku majapidamist mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud vastavalt määrusele (EL) nr 1305/2013 Teave looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade kohta tuleb esitada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (4) artikliga 32.
|
|||||||||||
Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm sõltub majapidamise valdaja seisundist. |
|||||||||||||
|
Põllumajandusliku majapidamise eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult: |
||||||||||||
CGNR 005 |
– |
Iseseisva põllumajandusliku majapidamise puhul füüsiline isik, kes on ainuvaldaja Füüsiline isik, kes on sellise põllumajandusliku majapidamise valdaja, mis ei ole ühise juhtimise kaudu ega muul sellisel viisil seotud ühegi teise valdaja põllumajandusliku majapidamisega. Põllumajanduslikke majapidamisi, mis vastavad sellele tingimusele, nimetatakse ainuvaldajaga põllumajanduslikeks majapidamisteks. |
|||||||||||
CGNR 006 |
– |
– |
Kui jah, siis kas valdaja on ka põllumajandusliku majapidamise juht? |
||||||||||
CGNR 007 |
– |
– |
– |
Kui ei, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja pereliige? |
|||||||||
CGNR 008 |
– |
– |
– |
– |
Kui jah, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja abikaasa? |
||||||||
CGNR 009 |
– |
Ühisomand Füüsilised isikud, kes on sellise põllumajandusliku majapidamise ainuvaldajad, mis ei ole seotud ühegi teise valdaja põllumajandusliku majapidamisega, ning kes valdavad ja juhivad põllumajanduslikku majapidamist ühiselt. |
|||||||||||
CGNR 010 |
– |
Kaks või enam füüsilist isikut, kes on osanikud, kuna tegemist on põllumajanduslike majapidamiste ühendusega Majapidamiste ühenduse osanikud on füüsilised isikud, kes omavad, rendivad või juhivad muul viisil ühiselt põllumajanduslikku majapidamist või kes juhivad ühiselt oma isiklikke majapidamisi, justkui oleks tegemist ühe majapidamisega. Koostöö aluseks peab olema seadus või kirjalik leping. |
|||||||||||
CGNR 011 |
– |
Juriidiline isik Muu õigussubjekt kui füüsiline isik, kellel on üksikisiku tavapärased õigused ja kohustused, nt õigus olla kohtuasjades hagejaks ja kostjaks (üldine iseseisev õigusvõime). |
|||||||||||
CGNR 012 |
– |
– |
Kui jah, siis kas põllumajanduslik majapidamine kuulub ettevõtete kontserni? Ettevõtete kontsern on õiguslike ja/või finantssidemetega seotud ettevõtete ühendus, mida juhib kontserni pea. Ettevõte on juriidiliste üksuste väikseim rühm, mis moodustab kaupu või teenuseid tootva organisatsioonilise üksuse, mis on oma otsuste tegemisel teatavas ulatuses sõltumatu, eriti käibevahendite paigutamise suhtes. Ettevõte tegutseb ühel või enamal alal ühes või mitmes kohas. Ettevõtte võib moodustada ka ainult üks juriidiline üksus. |
||||||||||
CGNR 013 |
– |
Põllumajanduslik majapidamine on ühismaa üksus Andmete kogumise ja talletamise kontekstis on „ühismaa põllumajandusüksus“ üksus, mis koosneb kasutatavast põllumajandusmaast, mida kasutavad ühiste õiguste alusel muud põllumajanduslikud majapidamised. |
|||||||||||
CGNR 014 |
– |
Valdaja saab põllumajandusliku majapidamise maale või loomadele ELi toetust, olles seetõttu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (IACS) hõlmatud Valdaja on aktiivne põllumajandustootja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (5) artikli 9 tähenduses, ja tema toetusetaotlus on heaks kiidetud. |
|||||||||||
CGNR 015 |
– |
Valdaja on noor põllumajandustootja või uus osaleja põllumajanduslikus tootmises, kes on viimase kolme aasta jooksul saanud sel eesmärgil ühise põllumajanduspoliitika raames rahalist toetust Rahaline toetus võib osutada otsetoetustele määruse (EL) nr 1307/2013 artiklite 50 ja 51 tähenduses või artikli 19 lõike 1 punkti a alapunkti i alusel maaelu arengu programmidest antavale abile – määruse (EL) nr 1305/2013 toetus põllumajanduslikku tegevust alustavatele noortele põllumajandustootjatele. |
|||||||||||
Põllumajandusliku majapidamise juht Põllumajandusliku majapidamise juht on põllumajandusliku majapidamise rahaasjade ning tootmistöö igapäevase korraldamise eest vastutav füüsiline isik. Põllumajandustööna käsitatakse igasugust majapidamises tehtud tööd, mis on seotud kas
Põllumajanduslikus majapidamises põllumajandustööle kulunud aeg on põllumajandustööle tegelikult kulunud aeg selles põllumajanduslikus majapidamises (siia alla ei kuulu töö valdaja või juhi kodumajapidamises). Aasta tööühik (ATÜ) on täistööaja ekvivalent, st töötundide arv kokku, mis on jagatud täistööajaga töötaja aasta keskmise töötundide arvuga vastavas riigis. Täistööaeg on töölepinguid reguleerivate siseriiklike normide alusel nõutav minimaalne tööaeg. Kui siseriiklikes normides pole ette nähtud töötundide arvu aasta kohta, loetakse miinimumiks 1 800 tundi (225 kaheksatunnist tööpäeva). |
|||||||||||||
CGNR 016 |
– |
Sünniaasta Põllumajandusliku majapidamise juhi sünniaasta |
|||||||||||
CGNR 017 |
– |
Sugu Põllumajandusliku majapidamise juhi sugu:
|
|||||||||||
CGNR 018 |
– |
Põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd) Põllumajandusliku majapidamise juhi tehtava põllumajandustöö aasta tööühikute protsendirühm (6). |
|||||||||||
CGNR 019 |
– |
Põllumajandusliku majapidamise juhina klassifitseerimise aasta Aasta, mil põllumajandusliku majapidamise juht asus oma ülesandeid täitma. |
|||||||||||
CGNR 020 |
– |
Põllumajandusliku majapidamise juhi põllumajanduslik väljaõpe Juhi kõrgeim põllumajandusliku hariduse tase:
|
|||||||||||
CGNR 021 |
– |
Põllumajandusliku majapidamise juhi kutsekoolitus viimase 12 kuu jooksul Kui juht on läbinud kutsekoolituse, koolitaja või koolitusasutuse pakutava koolitusmeetme või -tegevuse, mille peamiseks eesmärgiks on põllumajandustegevuse või konkreetse põllumajandusliku majapidamise tegevusega otseselt seotud oskuste omandamine või olemasolevate oskuste arendamine või täiendamine. |
|||||||||||
Valduse vorm, mille alusel valdaja põllumajandusmaad kasutab Valduse vorm sõltub olukorrast vaatlusaastasse langeval vaatluspäeval. |
|||||||||||||
CGNR 022 |
– |
Põllumajanduslik tootmine oma maal Põllumajandusliku majapidamise poolt haritava põllumajandusmaa pindala hektarites, mis on valdaja omanduses või mida ta kasutab kasutusvaldajana või pärandatava pikaajalise rendiõigusega rentnikuna või muude sarnaste tingimuste alusel. |
|||||||||||
CGNR 023 |
– |
Põllumajanduslik tootmine renditud maal Põllumajandusliku majapidamise poolt haritava põllumajandusmaa pindala hektarites, mida põllumajanduslik majapidamine rendib eelnevalt kindlaksmääratud renditasu eest (sularahas, loonustasuna või muul viisil) ja mille kohta on sõlmitud (kirjalik või suuline) rendileping. Kasutatav põllumajandusmaa loetakse ainult ühe põllumajandusliku majapidamise kasutuses olevaks. Kui kasutatav põllumajandusmaa on vaatlusaastal renditud rohkem kui ühele põllumajanduslikule majapidamisele, loetakse see tavaliselt selle majapidamise kasutuses olevaks, kes kasutab seda vaatluspäeval või kes on seda vaatlusaastal kõige kauem kasutanud. |
|||||||||||
CGNR 024 |
– |
Loonusrendisuhe või valdus muul alusel Kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mida:
|
|||||||||||
CGNR 025 |
– |
Ühismaa Põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mis ei kuulu otseselt sellele majapidamisele, st mille suhtes kehtivad ühised õigused. |
|||||||||||
CGNR 026 |
– |
Mahepõllumajandus Põllumajanduslik majapidamine tegeleb tootmisega, mille puhul kasutatakse tootmismeetodeid, mis on vastavad i) nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 (7) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848 (8) või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele. |
|||||||||||
CGNR 027 |
– |
Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele Põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mille puhul tootmine vastab majapidamise tasandil täielikult i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundustootmise sertifitseerimist käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtetele. |
|||||||||||
CGNR 028 |
– |
Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele Majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mille puhul kasutatakse üleminekuajal mittemahepõllumajanduslikult tootmiselt mahepõllumajanduslikule tootmisele kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul mahepõllumajanduslikke meetodeid, nagu on sätestatud i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundustootmise sertifitseerimist käsitlevates asjakohastes siseriiklikes rakendussätetes. |
|||||||||||
CGNR 029 |
– |
Osalemine muudes keskkonnaalastes sertifitseerimiskavades Põllumajanduslik majapidamine osaleb riiklikes või piirkondlikes keskkonnaalastes sertifitseerimiskavades, nagu need, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013, (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (ühise põllumajanduspoliitika keskkonnasäästlikumaks muutmise toetusele vastavad praegused sertifitseerimiskavad)) artikli 43 lõikes 2 ja lõike 3 punktis b või IX lisas, ning toetusetaotlus on heaks kiidetud. |
II. MAA MUUTUJAD Põllumajandusliku majapidamise kogu maa koosneb kasutatavast põllumajandusmaast (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all olev maa ja koduaiad) ja muust maast (kasutamata põllumajandusmaa, metsamaa ja mujal nimetamata muu maa). Kõigi liikide maa kokku nimetatakse põhimaaks ja see tähendab maatüki/maatükkide füüsilist pindala, olenemata sellest, kas viljelusaastal kasvatati seal vaid üht või mitut kultuuri. Üheaastaste kultuuride puhul vastab põhimaa külvipinnale; püsikultuuride puhul on põhimaa kogu istutusala; järjestikuliste kultuuride puhul vastab see aasta põhikultuuri pindalale maatükil; samaaegselt kasvatavate kultuuride puhul vastab see pindalale, millel kultuurid koos kasvavad. Sel moel on iga maatükk loetletud vaid üks kord. Põhikultuur on see, mille majanduslik väärtus on suurim. Kui toodangu väärtuse alusel ei ole võimalik põhikultuuri määrata, siis on põhikultuuriks see, mis kasvab maatükil pikima aja jooksul. Kasutatav põllumajandusmaa on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatavat põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist. Külvikord on konkreetsel põllul kultuuride plaanijärgne asendamine igal järgneval aastal nii, et üks liik ei kasvaks samal põllul ilma teatud vaheajata. Külvikorra puhul vahetatakse kultuure tavaliselt igal aastal, kuid on võimalik ka mitmeaastaste kultuuridega külvikord. Avamaa ja klaasi all olevad pinnad tuleb teatada eraldi. |
|||||||||||||
CLND 001 |
– |
Kasutatav põllumajandusmaa (KPM) Kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites. |
|||||||||||
CLND 002 |
– |
– |
Põllumaa Korrapäraselt haritava maa (küntav või viljeletav maa), tavaliselt külvikorrasüsteemiga hõlmatud maa pindala hektarites. |
||||||||||
CLND 003 |
– |
– |
– |
Teravili terade (sh seemne) saamiseks Kuivalt koristatavate teraviljade (sõltumata kasutusalast) all oleva maa pindala hektarites. |
|||||||||
CLND 004 |
– |
– |
– |
– |
Pehme nisu ja speltanisu Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L. |
||||||||
CLND 005 |
– |
– |
– |
– |
Kõva nisu Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum durum Desf. |
||||||||
CLND 006 |
– |
– |
– |
– |
Rukis ja taliviljasegud (meslin) Maa pindala hektarites, kus kasvavad rukis (Secale cereale L.), ükskõik, millal külvatud, rukki ja teiste sügisel või talvel külvatavate põllukultuuride segud (meslin). |
||||||||
CLND 007 |
– |
– |
– |
– |
Oder Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Hordeum vulgare L.). |
||||||||
CLND 008 |
– |
– |
– |
– |
Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin) Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Avena sativa L.) ja muude sellised suviviljad, mida kasvatatakse seguna ja koristatakse kuivalt, sh seemneks. |
||||||||
CLND 009 |
– |
– |
– |
– |
Maisiterad ja maisitõlvikusegu Maa pindala hektarites, kus kasvab mais (Zea mays L.), mida koristatakse terade, seemne või maisitõlvikusegu saamiseks. |
||||||||
CLND 010 |
– |
– |
– |
– |
Tritikale Maa pindala hektarites, kus kasvab tritikale (x Triticosecale Wittmack). |
||||||||
CLND 011 |
– |
– |
– |
– |
Sorgo Maa pindala hektarites, kus kasvab sorgo (Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench või Sorghum sudanense (Piper) Stapf.). |
||||||||
CLND 012 |
– |
– |
– |
– |
Mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms) Maa pindala hektarites, kus kasvab mujal nimetamata kuivalt koristatav teravili, näiteks hirss (Panicum miliaceum L.), tatar (Fagopyrum esculentum Mill.), kanaari paelrohi (Phalaris canariensis L.) ja muud mujal nimetamata teraviljad. |
||||||||
CLND 013 |
– |
– |
– |
– |
Riis Maa pindala hektarites, kus kasvab riis (Oryza sativa L.). |
||||||||
CLND 014 |
– |
– |
– |
Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud) Maa pindala hektarites, kus kasvavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed terade saamiseks, sõltumata kasutusalast. |
|||||||||
CLND 015 |
– |
– |
– |
– |
Põldherned, oad ja maguslupiin Maa pindala hektarites, kus kasvab kuivalt koristatav põldhernes (Pisum sativum L. convar. sativum või Pisum sativum L. convar. arvense L. või convar. speciosum), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki kuivalt koristatavad põld- või silmoad (Vicia faba L. (partim)), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki maguslupiinid (Lupinus sp.), mida koristatakse kuivalt terade, sh seemne saamiseks, sõltumata kasutusalast. |
||||||||
CLND 016 |
– |
– |
– |
Rühvelkultuurid Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurte, mugulate või varre pärast kasvatatavad kultuurid. Siia ei kuulu mh sellised juur-, mugul- ja sibulviljad, nagu porgandid, peedid ja kaalikad. |
|||||||||
CLND 017 |
– |
– |
– |
– |
Kartul (sh seemnekartul) Maa pindala hektarites, kus kasvab kartul (Solanum tuberosum L.). |
||||||||
CLND 018 |
– |
– |
– |
– |
Suhkrupeet (v.a seeme) Maa pindala hektarites, kus kasvab suhkrutööstusele ja alkoholi tootmiseks mõeldud suhkrupeet (Beta vulgaris L.). |
||||||||
CLND 019 |
– |
– |
– |
– |
Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid Maa pindala hektarites, kus kasvab söödapeet (Beta vulgaris L.) ja Brassicae sugukonda kuuluvad taimed, mis on mõeldud sööda valmistamiseks, olenemata sellest, kas söödaks kasutatakse taime juuri või varsi, ning muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt nende juurte kasutamiseks söödana ja mida ei ole mujal nimetatud. |
||||||||
CLND 020 |
– |
– |
– |
Tehnilised kultuurid Maa pindala hektarites, kus kasvavad tehnilised kultuurid, mida tavaliselt ei müüda otsetarbimiseks, kuna neid on vaja enne lõppkasutust tööstuslikult töödelda. |
|||||||||
CLND 021 |
– |
– |
– |
– |
Õliseemned Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), päevalilleseemned (Helianthus annus L.), soja (Glycine max (L.) Merril), linaseemned (Linum usitatissimum L.), sinep (Sinapis alba L.), unimagun (Papaver somniferum L.), värvisafloor (Carthamus tinctorius L.), seesamiseemned (Sesamum indicum L.), söödav lõikhein (Cyperus esculentus L.), maapähklid (Arachis hypogea L.), õli tootmiseks kasvatatav kõrvits (Cucurbita pepo var. styriaca) ja kanep (Cannabis sativa L.), mida kasvatatakse õli tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt, v.a puuvillaseemned (Gossypium spp.). |
||||||||
CLND 022 |
– |
– |
– |
– |
– |
Rapsi- ja rüpsiseemned Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), mida kasvatatakse õli tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt. |
|||||||
CLND 023 |
– |
– |
– |
– |
– |
Päevalilleseemned Maa pindala hektarites, kus kasvavad päevalilled (Helianthus annuus L.), mida koristatakse kuivalt. |
|||||||
CLND 024 |
– |
– |
– |
– |
– |
Soja Maa pindala hektarites, kus kasvab soja (Glycine max L. Merril), mida koristatakse kuivalt nii õli kui ka proteiini saamiseks. |
|||||||
CLND 025 |
– |
– |
– |
– |
– |
Linaseemned (õlilina) Maa pindala hektarites, kus kasvavad linaseemne (Linum usitatissimum L.)., peamiselt õli valmistamiseks kasvatatavad sordid, mida koristatakse kuivalt. |
|||||||
CLND 026 |
– |
– |
– |
– |
– |
Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt õlisisalduse pärast ja koristatakse kuivalt (v.a puuvillaseemned). |
|||||||
CLND 027 |
– |
– |
– |
– |
Kiutaimed Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum usitatissimum L), harilik kanep (Cannabis sativa L.), puuvill (Gossypium spp.), džuut (Corchorus capsularis L.), manillakanep (Musa textilis Née), kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.) ja sisal (Agave sisalana Perrine). |
||||||||
CLND 028 |
– |
– |
– |
– |
– |
Kiulina Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum usitatissimum L.), peamiselt kiu tootmiseks kasvatatavad sordid. |
|||||||
CLND 029 |
– |
– |
– |
– |
– |
Harilik kanep Maa pindala hektarites, kus kasvab tavaline kanep (Cannabis sativa L.), mida kasvatatakse varte pärast. |
|||||||
CLND 030 |
– |
– |
– |
– |
– |
Puuvill Maa pindala hektarites, kus kasvab puuvill (Gossypium spp.), mida kasvatatakse kiu ja/või õliseemnete tootmiseks. |
|||||||
CLND 031 |
– |
– |
– |
– |
– |
Mujal nimetamata muud kiutaimed Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse peamiselt kiu saamiseks mujal nimetamata muid taimi, nagu džuut (Corchorus capsularis L.), manillakanep (Musa textilis Née), sisal (Agave sisalana Perrine), ja kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.). |
|||||||
CLND 032 |
– |
– |
– |
– |
Tubakas Maa pindala hektarites, kus kasvab tubakas (Cannabis sativa L.), mida kasvatatakse lehtede pärast. |
||||||||
CLND 033 |
– |
– |
– |
– |
Humal Maa pindala hektarites, kus kasvab humal (Humulus lupulus L.), mida kasvatatakse humalakäbide pärast. |
||||||||
CLND 034 |
– |
– |
– |
– |
Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed Maa pindala hektarites, kus kasvavad aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, mida kasvatatakse ravimi- ja parfüümitööstuse või inimkasutuse jaoks. |
||||||||
CLND 035 |
– |
– |
– |
– |
Mujal nimetamata energiakultuurid Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata energiakultuurid, mida kasutatakse eranditult taastuvenergia tootmiseks, ja mida kasvatatakse põllumaal. |
||||||||
CLND 036 |
– |
– |
– |
– |
Mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid. |
||||||||
CLND 037 |
– |
– |
– |
Põllumaalt haljalt koristatud taimed Maa pindala hektarites, kus kasvavad põllumajanduskultuurid, mida koristatakse haljalt ja mis on mõeldud peamiselt loomasöödaks või taastuvenergia tootmiseks, eelkõige teravili, kõrrelised, liblikõielised taimed, tehnilised kultuurid ja muud põllumajanduskultuurid, mida koristatakse või kasutatakse haljalt. |
|||||||||
CLND 038 |
– |
– |
– |
– |
Lühiajaline rohumaa ja karjamaa Maa pindala hektarites, kus kasvavad tavapärases külvikorrasüsteemis kasvatatavad karjatamiseks mõeldud heintaimed, hein või silo, mida kasvatatakse vähemalt üks ning tavaliselt kõige enam viis viljelusaastat ja mida külvatakse heina või heinasegudena. |
||||||||
CLND 039 |
– |
– |
– |
– |
Haljalt koristatud liblikõielised taimed Maa pindala hektarites, kus kasvavad liblikõielised taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks või energia tootmiseks ja koristatakse haljalt terve taimena. Siia kuuluvad segud, mis koosnevad valdavalt liblikõielistest kultuuridest (tavaliselt > 80 %) ja heintaimedest ning mida koristatakse haljalt või kuiva heinana. |
||||||||
CLND 040 |
– |
– |
– |
– |
Haljasmais Maa pindala hektarites, kus kasvab igasugune silo saamiseks kasvatatav mais (Zea mays L.), mida ei koristata terade saamiseks (terve maisitõlvik, terve taim või selle osa). |
||||||||
CLND 041 |
– |
– |
– |
– |
Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais) Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik teraviljad (v.a mais), mida kasvatatakse peamiselt söödaks või taastuvenergia tootmiseks (biomassi tootmine) ja koristatakse haljalt terve taimena. |
||||||||
CLND 042 |
– |
– |
– |
– |
Põllumaalt haljalt koristatud muud taimed, mujal nimetamata Maa pindala hektarites, kus kasvavad muud ühe- või mitmeaastased (vähem kui viieaastased) põllukultuurid, mida kasvatatakse peamiselt loomasöödaks ja koristatakse haljalt. Siia kuuluvad ka kõik ülejäänud mujal nimetamata põllukultuurid, kui põhisaak on hävinud, kuid jääke saab siiski kasutada (söödaks või taastuvenergia tootmiseks). |
||||||||
CLND 043 |
– |
– |
– |
Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik ristõielised, leht- või varsköögiviljad, köögiviljad, mida kasvatatakse juurte, mugulate või sibula pärast, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad, mida kasvatatakse põllumaal külvikorra alusel vaheldumisi muude põllumajandus- või aiakultuuridega. |
|||||||||
CLND 044 |
– |
– |
– |
– |
Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude aiakultuuridega (köögiviljakasvatus) Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste aiakultuuridega. |
||||||||
CLND 045 |
– |
– |
– |
– |
Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul) Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste põllumajanduskultuuridega. |
||||||||
CLND 046 |
– |
– |
– |
Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) Maa pindala hektarites, kus kasvavad igasugused lilled ja dekoratiivtaimed, mis on mõeldud müügiks lõikelilledena (nt roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, lõikeroheline ja muud lõiketooted), potitaimede, istikute ning rõdulillede ja -taimedena (nt rododendronid, asalead, begooniad, geraaniumid, lemmalts, muud poti-, istik- ja rõdutaimed) ning sibul- ja varremugullillede ning muude dekoratiivtaimedena (tulbid, hüatsindid, orhideed, nartsissid ja muud). |
|||||||||
CLND 047 |
– |
– |
– |
Seemned ja seemikud Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurtaimede seemned (v.a kartul ja muud taimed, mille puhul kasutatakse juuri ka seemneks), söödakultuurid, kõrrelised, tehnilised kultuurid (v.a õliseemned) ning köögiviljade ja lillede seemned ja seemikud. |
|||||||||
CLND 048 |
– |
– |
– |
Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud põllumaakultuurid. |
|||||||||
CLND 049 |
– |
– |
– |
Kesa Kogu külvikorrasüsteemis kasutatav või heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis (GAEC) (9) hoitav haritud või harimata põllumaa pindala hektarites, millelt ei kavatseta viljelusaasta jooksul saaki koristada. Kesa peamine tunnus on see, et maa on jäetud tavaliselt terveks viljelusaastaks puhkama. Kesa võib olla:
|
|||||||||
CLND 050 |
– |
– |
Püsirohumaa Maa pindala hektarites, mida kasutatakse püsivalt (mitu aastat järjest, tavaliselt viis aastat või kauem) kõrreliste söödataimede, sööda- või energiakultuuride kasvatamiseks harimise (külvamise) läbi või looduslikul (isekülvamise) teel ning mis ei ole hõlmatud põllumajandusliku majapidamise külvikorrasüsteemiga. Kõnealust rohumaad võib kasutada karjamaana, silo ja heina tegemiseks või taastuvenergia tootmiseks. |
||||||||||
CLND 051 |
– |
– |
– |
Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa Hea või keskmise kvaliteediga pinnasel püsikarjamaa pindala hektarites, mida saab tavaliselt kasutada intensiivseks karjatamiseks. |
|||||||||
CLND 052 |
– |
– |
– |
Hooldamata karjamaa Tavaliselt madala kvaliteediga pinnasel väikese saagiga püsirohumaa pindala hektarites, nt mägisel maal ja suurtel kõrgustel, mille kvaliteeti ei ole tavaliselt väetamise, harimise, uuesti istutamise või kuivendamise teel parandatud. Neid alasid saab tavaliselt kasutada ainult ekstensiivseks karjatamiseks, tavaliselt neid kas ei niideta või niidetakse ekstensiivselt, sest seal ei saa loomi karjatada suure tihedusega. |
|||||||||
CLND 053 |
– |
– |
– |
Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele. Püsirohumaade ja heinamaade pindala hektarites, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mida hoitakse karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras ilma tavapärasest erinevaid põllumajandusmeetodeid või -masinaid vajava ettevalmistava tegevuseta, nagu on ette nähtud määruses (EL) nr 1307/2013 või vajaduse korral uuemates õigusaktides, ning mis vastavad rahalise toetuse saamise kriteeriumidele. |
|||||||||
CLND 054 |
– |
– |
Püsikultuurid (sealhulgas noored istandikud ja istandikud, mida ajutiselt tootmises ei kasutata, v.a ainult oma tarbeks tootmine) Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik viljapuud, tsitrused, pähklipuud, marjad, viinapuud, oliivipuud ja kõik muud püsikultuurid inimtoiduks (nt tee, kohv või jaanikaunad) või muuks otstarbeks (nt puukoolid, jõulupuud või punumiseks või põimimiseks kasutatavad taimed, nagu rotang või bambus). |
||||||||||
CLND 055 |
– |
– |
– |
Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) Õunviljade, luuviljade, pähklite ning troopilise ja subtroopilise kliimavööndi puuviljade aedade pindala hektarites. |
|||||||||
CLND 056 |
– |
– |
– |
– |
Õunviljad Õunviljade, nagu õunte (Malus spp.), pirnide (Pyrus spp.), küdooniate (Cydonia oblonga Mill.) või astelpihlaka (Mespilus germanica, L.) aedade pindala hektarites. |
||||||||
CLND 057 |
– |
– |
– |
– |
Luuviljad Luuviljade, nagu virsikute ja nektariinide (Prunus persica (L.) Batch), aprikooside (Prunus armeniaca L. ja muud), magus- ja hapukirsside (Prunus avium L., P. cerasus), ploomide (Prunus domestica L. ja muud) ja muude mujal nimetamata luuviljade, nagu laukapuu (Prunus spinosa L.) või nisperode / jaapani villpöörise viljade (Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl.) aedade pindala hektarites. |
||||||||
CLND 058 |
– |
– |
– |
– |
Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse kõiki subtroopilise ja troopilise kliimavööndi puuvilju, nagu kiivid (Actinidia chinensis Planch.), avokaadod (Persea americana Mill.) või banaanid (Musa spp.). |
||||||||
CLND 059 |
– |
– |
– |
– |
Marjad (v.a maasikad) Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse kõiki marju, nagu mustad sõstrad (Ribes nigrum L.), punased sõstrad (Ribes rubrum L.), vaarikad (Rubus idaeus L.) või mustikad (Vaccinium corymbosum L.). |
||||||||
CLND 060 |
– |
– |
– |
– |
Pähklid Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse kõiki pähklipuid: kreeka pähklid, sarapuupähklid, kastanid ja muud pähklid. |
||||||||
CLND 061 |
– |
– |
– |
Tsitrusviljad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse tsitrusvilju (Citrus spp.): apelsinid, väikesed tsitrusviljad, sidrunid, laimid, pomelid, greibid ja muud tsitrusviljad. |
|||||||||
CLND 062 |
– |
– |
– |
Viinamarjad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarju (Vitis vinifera L.) |
|||||||||
CLND 063 |
– |
– |
– |
– |
Veiniviinamarjad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse mahla, viinamarjavirde ja veini tootmiseks. |
||||||||
CLND 064 |
– |
– |
– |
– |
– |
Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud päritolunimetusega veinide tootmiseks, mis vastavad i) nõukogu määruses (EÜ) nr 491/2009 (10) või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele. |
|||||||
CLND 065 |
– |
– |
– |
– |
– |
Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks, mis vastavad i) nõukogu määruses (EÜ) nr 491/2009 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ja ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele. |
|||||||
CLND 066 |
– |
– |
– |
– |
– |
Mujal nimetamata muude veinide (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) viinamarjad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse muude kui PDO ja PGI veinide tootmiseks. |
|||||||
CLND 067 |
– |
– |
– |
– |
Lauaviinamarjad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse värskete viinamarjade tootmiseks. |
||||||||
CLND 068 |
– |
– |
– |
– |
Rosinaviinamarjad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse rosinate tootmiseks. |
||||||||
CLND 069 |
– |
– |
– |
Oliivid Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse oliivipuid (Olea europea L.) oliivide tootmiseks. |
|||||||||
CLND 070 |
– |
– |
– |
Puukoolid Puukoolide pindala hektarites, kus kasvatatakse noori puittaimi avamaal hilisema ümberistutamise jaoks. |
|||||||||
CLND 071 |
– |
– |
– |
Muud püsikultuurid, sealhulgas muud püsikultuurid inimtoiduks Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse mujal nimetamata püsikultuure ja kasutatavale põllumajandusmaale jõulupuudeks istutatud puid. |
|||||||||
CLND 072 |
– |
– |
– |
– |
Jõulupuud Maa pindala hektarites, kuhu on tulunduse eesmärgil põllumajandusmaale, s.o mitte metsamaale, istutatud jõulupuid. Jõulupuuistandused, mida enam ei hooldata, ja mus kuuluvad metsamaa alla, siia ei kuulu. |
||||||||
CLND 073 |
– |
– |
Koduaiad Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse mh köögivilju, rühvelkultuure ja püsikultuure, mis on mõeldud põllumajandusliku majapidamise valdaja ja tema kodumajapidamise tarbeks, mis on tavaliselt ülejäänud põllumajandusmaast äratuntavalt eraldatud. |
||||||||||
CLND 074 |
– |
Muu põllumajandusmaa Kasutamata põllumajandusmaa (põllumajandusmaa, mida ei harita enam majanduslikel, sotsiaalsetel vm põhjustel ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud), metsamaa ja muu maa (hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa, viljatu maa) pindala hektarites. |
|||||||||||
CLND 075 |
– |
– |
Kasutamata põllumajandusmaa Maa pindala hektarites, mida on varem kasutatud põllumajandusmaana, kuid mida vaatlusaastal enam ei harita ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud, st maa, mida ei kasutata põllumajanduslikult. Sellise maa võib uuesti harimisse võtta, kasutades selleks põllumajanduslikus majapidamises tavapäraselt olemasolevaid vahendeid. |
||||||||||
CLND 076 |
– |
– |
Metsamaa Puude või metsapõõsastega kaetud alade, sh metsamaadel asuvate papli- ja muude selliste puude istanduste ning väljaspool ning metsamaal põllumajandusliku majapidamise enda tarbeks kasvatatavate metsapuukoolide, samuti metsas asuvate objektide (metsateed, metsamaterjali hoidlad jne) pindala hektarites. |
||||||||||
CLND 077 |
– |
– |
– |
Lühikese raieringiga madalmetsad Metsamaade pindala hektarites, mida kasutatakse metsapuude kasvatamiseks ning mille raiering ei ületa 20 aastat. Raiering on puude külvamise/istutamise ja metsaraie vahele jääv ajavahemik; raide alla ei kuulu tavapärane hooldustegevus, nagu harvendamine. |
|||||||||
CLND 078 |
– |
– |
Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide jms all olev tootmiseks mittekasutatav maa) Maa pindala hektarites, mis on osa põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvast kogu maa-alast, kuid mis ei ole ei kasutatud põllumajandusmaa, kasutamata põllumajandusmaa ega ka metsamaa, nagu hoonete (v.a juhul, kui neid kasutatakse seente kasvatamiseks), taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude all olev maa või viljatu maa. |
||||||||||
|
|
Põllumajandusliku majapidamise eriotstarbeline maa |
|||||||||||
CLND 079 |
– |
– |
Kultuurseened Kultuurseente kasvatamiseks kasutatav ala hektarites spetsiaalselt selleks otstarbeks ehitatud või kohandatud hoonetes ning maa-alustes ruumides, koobastes ja keldrites. |
||||||||||
CLND 080 |
– |
Kasutatav põllumajandusmaa klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse põllukultuure, mis on terve kasvuaja või suurema osa sellest kasvuhoones või paikse või teisaldatava kõrge katte all (klaasist või jäigast või painduvast plastist). Need alad ei tohi sisalduda eespool nimetatud muutujates. |
|||||||||||
CLND 081 |
– |
– |
Köögivili, sh melonid, arbuusid ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik ristõielised, leht- või varsköögiviljad, köögiviljad, mida kasvatatakse juurte, mugulate või sibula pärast, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad, mida kasvatatakse klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all. |
||||||||||
CLND 082 |
– |
– |
Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all Maa pindala hektarites, kus klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvavad igasugused lilled ja dekoratiivtaimed, mis on mõeldud müügiks lõikelilledena (nt roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, lõikeroheline ja muud lõiketooted), potitaimede, istikute ning rõdulillede ja -taimedena (nt rododendronid, asalead, begooniad, geraaniumid, lemmalts või muud poti-, istik- ja rõdutaimed) ning sibul- ja varremugullillede ning muude dekoratiivtaimedena (tulbid, hüatsindid, orhideed, nartsissid ja muud). |
||||||||||
CLND 083 |
– |
– |
Muud põllukultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all Muude põllukultuuride klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvatamiseks kasutatava põllumaa pindala hektarites. |
||||||||||
CLND 084 |
– |
– |
Püsikultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all Püsikultuuride klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvatamiseks kasutatava põllumaa pindala hektarites. |
||||||||||
CLND 085 |
– |
– |
Mujal nimetamata muu KPM klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all Muu kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mida kasutatakse klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvatamiseks. |
||||||||||
Mahepõllumajandus Põllumajanduslikul majapidamisel on maad, kus kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid, mis on vastavad i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele, sh üleminekuperioodil. Põllumajanduskultuurid on määratletud põhijaotises „II. MAA MUUTUJAD“. |
|||||||||||||
CLND 086 |
– |
Mahepõllumajanduseks kasutatav põllumajandusmaa |
|||||||||||
CLND 087 |
– |
– |
Mahepõllumajanduseks kasutatav põllumaa |
||||||||||
CLND 088 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav teravili terade (sh seemne) saamiseks |
|||||||||
CLND 089 |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav pehme nisu ja speltanisu |
||||||||
CLND 090 |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav kõva nisu |
||||||||
CLND 091 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud) |
|||||||||
CLND 092 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad rühvelkultuurid |
|||||||||
CLND 093 |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav kartul (sh seemnekartul) |
||||||||
CLND 094 |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav suhkrupeet (v.a seeme) |
||||||||
CLND 095 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad tehnilised kultuurid |
|||||||||
CLND 096 |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad õliseemned |
||||||||
CLND 097 |
– |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav soja |
|||||||
CLND 098 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad põllumaalt haljalt koristatavad taimed |
|||||||||
CLND 099 |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega viljeldav lühiajaline rohumaa ja karjamaa |
||||||||
CLND 100 |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad haljalt koristatavad liblikõielised taimed |
||||||||
CLND 101 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad |
|||||||||
CLND 102 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad seemned ja seemikud |
|||||||||
CLND 103 |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega peetav püsirohumaa |
||||||||||
CLND 104 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega peetav karjamaa ja heinamaa, v.a looduslikud rohumaad |
|||||||||
CLND 105 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega peetav hooldamata karjamaa |
|||||||||
CLND 106 |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad püsikultuurid (sealhulgas noored istandikud ja istandikud, mida ajutiselt tootmises ei kasutata, v.a ainult oma tarbeks tootmine) |
||||||||||
CLND 107 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) |
|||||||||
CLND 108 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad tsitrusviljad |
|||||||||
CLND 109 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad veiniviinamarjad |
|||||||||
CLND 110 |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatavad oliivid |
|||||||||
CLND 111 |
– |
– |
Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav köögivili, sh melonid, arbuusid ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all |
||||||||||
Niisutatav haritav avamaa |
|||||||||||||
CLND 112 |
– |
Kogu niisutatav maa Kasutatava põllumajandusmaa maksimaalne kogupindala hektarites, mida oleks võimalik vaatlusaastal põllumajanduslikus majapidamises tavapäraselt olemasolevate seadmete ja veekogusega niisutada. |
III. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD Need loomad ei pea tingimata olema valdaja omandis. Loomad võivad viibida põllumajandusliku majapidamise territooriumil (põllumajandusliku majapidamise kasutataval põllumajandusmaal või hoonetes) või väljaspool seda (ühiskarjamaadel või rände vahepeatusel jne). |
|||||||||
|
|
Veised Liikidesse Bos taurus ja Bubalus bubalus kuuluvad koduloomad, k.a hübriidid, nagu beefalo. |
|||||||
CLVS 001 |
– |
– |
Alla 1 aasta vanused veised Alla 1 aasta vanuste pullide ja lehmade arv. |
||||||
CLVS 002 |
– |
– |
Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste veiste arv. |
||||||
CLVS 003 |
– |
– |
– |
Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste pullide arv. |
|||||
CLVS 004 |
– |
– |
– |
Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste mullikate arv. |
|||||
|
|
|
Vähemalt kahe aasta vanused veised |
||||||
CLVS 005 |
– |
– |
– |
Vähemalt kahe aasta vanused pullid Vähemalt kahe aasta vanuste pullide arv. |
|||||
CLVS 006 |
– |
– |
– |
Vähemalt kahe aasta vanused emased veised Vähemalt kahe aasta vanuste lehmade arv. |
|||||
CLVS 007 |
– |
– |
– |
– |
Vähemalt kahe aasta vanused mullikad Vähemalt kahe aasta vanuste poegimata emaste veiste arv. |
||||
CLVS 008 |
– |
– |
– |
– |
Lehmad Vähemalt kahe aasta vanuste poeginud lehmade arv. |
||||
CLVS 009 |
– |
– |
– |
– |
– |
Piimalehmad Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt piima tootmiseks, mis on mõeldud inimtoiduks ja piimatoodete valmistamiseks. |
|||
CLVS 010 |
– |
– |
– |
– |
– |
Muud kui piimalehmad Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt vasikate tootmiseks ja kelle piim ei ole mõeldud inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks. |
|||
CLVS 011 |
– |
– |
– |
– |
– |
Pühvellehmad Poeginud pühvellehmade (Bubalus bubalis, L.) arv (sh alla kahe aasta vanused). |
|||
CLVS 012 |
– |
Lambad (igas vanuses) Liiki Ovis aries L. kuuluvate koduloomade arv. |
|||||||
CLVS 013 |
– |
– |
Uted Uttede ja paaritatud utetallede arv, sõltumata sellest, kas tegu on piima- või lihaloomadega. |
||||||
CLVS 014 |
– |
– |
Muud lambad Kõigi lammaste arv, v.a uted. |
||||||
CLVS 015 |
– |
Kitsed (igas vanuses) Alamliiki Capra aegagrus hircus L. kuuluvate koduloomade arv. |
|||||||
CLVS 016 |
– |
– |
Emakitsed Poeginud ja paaritatud kitsede arv. |
||||||
CLVS 017 |
– |
– |
Muud kitsed Kõigi kitsede arv, v.a emakitsed. |
||||||
|
|
Sead Liiki Sus scrofa domesticus Erxleben kuuluvad koduloomad. |
|||||||
CLVS 018 |
– |
– |
Põrsad eluskaaluga alla 20 kg Alla 20 kg eluskaaluga põrsaste arv. |
||||||
CLVS 019 |
– |
– |
Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg Järglaste saamiseks mõeldud emiste arv, kaaluga vähemalt 50 kg, olenemata sellest, kas nad on poeginud või mitte. |
||||||
CLVS 020 |
– |
– |
Muud sead Mujal nimetamata sigade arv. |
||||||
|
|
Kodulinnud Kanad (Gallus gallus L.), kalkunid (Meleagris spp.), pardid (Anas spp. ja Cairina moschata L.), haned (Anser anser domesticus L.), jaanalinnud (Struthio camelus L.) ja muud mujal nimetamata kodulinnud, nagu vutid (Coturnix spp.), faasanid (Phasianus spp.), pärlkanad (Numida meleagris domestica L.) ja tuvid (Columbinae spp.). Siia ei kuulu aga jahipidamiseks ja mitte liha/munade tootmiseks suletud tingimustes kasvatatavad linnud. |
|||||||
CLVS 021 |
– |
– |
Broilerid Liiki Gallus gallus L. kuuluvate kodulindude arv, keda peetakse liha tootmiseks. |
||||||
CLVS 022 |
– |
– |
Munakanad Liiki Gallus gallus L. kuuluvate munemisikka jõudnud kodulindude arv, keda peetakse munade tootmiseks. |
||||||
CLVS 023 |
– |
Muud kodulinnud Broilerite ja munakanade all nimetamata kodulindude arv. Siia ei kuulu tibud. |
|||||||
CLVS 024 |
– |
– |
Kalkunid Liiki Meleagris kuuluvate kodulindude arv. |
||||||
CLVS 025 |
– |
– |
Pardid Liikidesse Anas ja Cairina moschata L. kuuluvate kodulindude arv. |
||||||
CLVS 026 |
– |
– |
Haned Liiki Anser anser domesticus L. kuuluvate kodulindude arv. |
||||||
CLVS 027 |
– |
– |
Jaanalinnud Jaanalindude (Struthio camelus L.) arv. |
||||||
CLVS 028 |
– |
– |
Mujal nimetamata muud kodulinnud Mujal nimetamata muude kodulindude arv. |
||||||
|
|
Küülikud Liiki Oryctolagus kuuluvad koduloomad. |
|||||||
CLVS 029 |
– |
– |
Emaküülikud Liha tootmiseks kasvatatavate poeginud emaküülikute (Oryctolagus spp.) arv. |
||||||
CLVS 030 |
– |
Mesilased Mee tootmiseks peetavate mesilastega (Apis mellifera L.) tarude arv. |
|||||||
CLVS 031 |
– |
Hirved Selliste liha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu punahirved (Cervus elaphus L.), tähnikhirved (Cervus nippon Temminck), põhjapõdrad (Rangifer tarandus L.) või kabehirved (Dama dama L.). |
|||||||
CLVS 032 |
– |
Karusloomad Selliste karusnaha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu naaritsad (Neovison vison Schreber), tuhkrud (Mustela putorius L.), rebased (Vulpes spp. ja muud), kährikud ehk kährikkoerad (Nyctereutes spp.) või tšintšiljad (Chinchilla spp.). |
|||||||
CLVS 033 |
– |
Mujal nimetamata põllumajandusloomad Käesolevas jaotises esitatakse mujal nimetamata tootmisloomade olemasolu. |
|||||||
Loomakasvatuses kasutatavad mahepõllumajanduslikud tootmismeetodid Põllumajanduslikul majapidamisel on loomi, kelle puhul kasutatakse põllumajanduslikke meetodeid, mis on vastavad i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele, sh üleminekuperioodil. Loomad on määratletud põhijaotises „III. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD“. |
|||||||||
CLVS 034 |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad veised Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate veiste arv. |
|||||||
CLVS 035 |
– |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad piimalehmad Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate piimalehmade arv. |
|||
CLVS 036 |
– |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad muud kui piimalehmad Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate muude kui piimalehmade arv. |
|||
CLVS 037 |
– |
– |
– |
– |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad pühvellehmad Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate pühvellehmade arv. |
|||
CLVS 038 |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad lambad (igas vanuses) Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate lammaste arv. |
|||||||
CLVS 039 |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kitsed (igas vanuses) Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kitsede arv. |
|||||||
CLVS 040 |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad sead Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate sigade arv. |
|||||||
CLVS 041 |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kodulinnud Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kodulindude arv. |
|||||||
CLVS 042 |
– |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad broilerid Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate broilerite arv. |
||||||
CLVS 043 |
– |
– |
Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad munakanad Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate munakanade arv. |
(1) Komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (ELT L 323, 8.12.2010, lk 11).
(2) NUTS: ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus.
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).
(6) Aasta tööühiku (ATÜ) 2. protsendirühm: (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).
(7) Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).
(10) Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 491/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 154, 17.6.2009, lk 1).
II LISA
Muutujate loend moodulite kaupa
MOODUL 1. TÖÖJÕUD JA MUU TULUTOOV TEGEVUS
Muutujad |
Ühik/liik |
|||
Üldteema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine |
|
|||
|
Detailsed teemad: valdaja ja sooline tasakaal |
|
||
MLFO 001 |
– |
Valdaja sugu |
mees/naine |
|
MLFO 002 |
– |
Sünniaasta |
Aasta |
|
|
Detailne teema: tööjõusisend |
|
||
MLFO 003 |
– |
Valdaja põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises |
ATÜ 1. rühm (1) |
|
|
Detailne teema: ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava |
|
||
MLFO 004 |
– |
Põllumajandusliku majapidamise ohutuskava |
jah/ei |
|
Üldteema: peretööjõud |
|
|||
|
Detailsed teemad: tööjõusisend, töös osalejate arv ja sooline tasakaal |
|
||
MLFO 005 |
– |
Põllumajandustööd tegevad meessoost pereliikmed |
ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
|
MLFO 006 |
– |
Põllumajandustööd tegevad naissoost pereliikmed |
ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
|
Üldteema: pereväline tööjõud |
|
|||
|
Detailsed teemad: tööjõusisend, palgatud töötajate arv ja sooline tasakaal |
|
||
|
|
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised isikud |
|
|
MLFO 007 |
– |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised meessoost isikud |
ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
MLFO 008 |
– |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised naissoost isikud |
ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
|
Detailne teema: põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad |
|
||
MLFO 009 |
– |
Ajutised perevälised töötajad: mehed ja naised |
Täistööpäevad |
|
|
Detailne teema: lepinguliste töötajate tööjõusisend |
|
||
MLFO 010 |
– |
Isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises, ja kes ei sisaldu eelnimetatud kategooriates. |
Täistööpäevad |
|
Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega |
|
|||
|
Detailne teema: tegevuse liigid |
|
||
MLFO 011 |
– |
Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine |
jah/ei |
|
MLFO 012 |
– |
Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused |
jah/ei |
|
MLFO 013 |
– |
Käsitöö |
jah/ei |
|
MLFO 014 |
– |
Põllumajandussaaduste töötlemine |
jah/ei |
|
MLFO 015 |
– |
Taastuvenergia tootmine |
jah/ei |
|
MLFO 016 |
– |
Puidu töötlemine |
jah/ei |
|
MLFO 017 |
– |
Vesiviljelus |
jah/ei |
|
|
|
Lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid) |
|
|
MLFO 018 |
– |
– |
Põllumajanduslik lepinguline töö |
jah/ei |
MLFO 019 |
– |
– |
Mittepõllumajanduslik lepinguline töö |
jah/ei |
MLFO 020 |
– |
Metsandus |
jah/ei |
|
MLFO 021 |
– |
Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoov tegevus |
jah/ei |
|
|
Detailne teema: tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele |
|
||
MLFO 022 |
– |
Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osatähtsus põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus. |
Protsendivahemikud (3) |
|
|
Detailne teema: tööjõusisend |
|
||
MLFO 023 |
– |
Kas valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
M/S/N (4) |
|
MLFO 024 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
Isikute arv |
|
MLFO 025 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
Isikute arv |
|
MLFO 026 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
Isikute arv |
|
MLFO 027 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
Isikute arv |
|
Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega |
|
|||
|
Detailne teema: tööjõusisend |
|
||
MLFO 028 |
– |
Ainuvaldaja, kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
M/S/N (4) |
|
MLFO 029 |
– |
Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
Isikute arv |
|
MLFO 030 |
– |
Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
Isikute arv |
MOODUL 2. MAAELU ARENG
Muutujad |
Ühik/liik |
|||
Üldteema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised |
|
|||
MRDV 001 |
– |
Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused |
jah/ei |
|
MRDV 002 |
– |
Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad |
jah/ei |
|
MRDV 003 |
– |
Investeeringud materiaalsesse varasse |
jah/ei |
|
MRDV 004 |
– |
Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine |
jah/ei |
|
|
|
Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine |
|
|
MRDV 005 |
– |
– |
Äriettevõtte asutamise toetus noortele põllumajandustootjatele |
jah/ei |
MRDV 006 |
– |
– |
Äriettevõtte asutamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks |
jah/ei |
MRDV 007 |
– |
– |
Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias |
jah/ei |
MRDV 008 |
– |
Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse |
jah/ei |
|
|
|
Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused |
|
|
MRDV 009 |
– |
– |
Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede |
jah/ei |
MRDV 010 |
– |
– |
Metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse |
jah/ei |
MRDV 011 |
– |
Mahepõllumajandus |
jah/ei |
|
MRDV 012 |
– |
Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused |
jah/ei |
|
MRDV 013 |
– |
Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele |
jah/ei |
|
MRDV 014 |
– |
Loomade heaolu |
jah/ei |
|
MRDV 015 |
– |
Riskijuhtimine |
jah/ei |
MOODUL 3. LOOMAPIDAMISHOONED JA SÕNNIKUKÄITLUS
Muutujad |
Ühik/liik |
|||
Üldteema: loomapidamishooned |
|
|||
|
Detailne teema: veiselaudad |
|
||
MAHM 001 |
– |
Piimalehmad |
Keskmine arv |
|
MAHM 002 |
– |
– |
Piimalehmad lõas (läga) |
Kohti |
MAHM 003 |
– |
– |
Piimalehmad lõas (tahesõnnik) |
Kohti |
MAHM 004 |
– |
– |
Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (läga) |
Kohti |
MAHM 005 |
– |
– |
Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik) |
Kohti |
MAHM 006 |
– |
– |
Piimalehmad muud liiki lautades (läga) |
Kohti |
MAHM 007 |
– |
– |
Piimalehmad muud liiki lautades (tahesõnnik) |
Kohti |
MAHM 008 |
– |
– |
Kogu aeg vabas õhus peetavad piimalehmad |
Kohti |
MAHM 009 |
– |
– |
Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad piimalehmad |
Kuud |
MAHM 010 |
– |
– |
Piimalehmad, kellel on juurdepääs välialale |
jah/ei |
MAHM 011 |
– |
muud veised; |
Keskmine arv |
|
MAHM 012 |
– |
– |
Muud veised lõas (läga) |
Kohti |
MAHM 013 |
– |
– |
Muud veised lõas (tahesõnnik) |
Kohti |
MAHM 014 |
– |
– |
Muud veised vabapidamisel/sulgudes (läga) |
Kohti |
MAHM 015 |
– |
– |
Muud veised vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik) |
Kohti |
MAHM 016 |
– |
– |
Muud veised muud liiki lautades (läga) |
Kohti |
MAHM 017 |
– |
– |
Muud veised muud liiki lautades (tahesõnnik) |
Kohti |
MAHM 018 |
– |
– |
Kogu aeg vabas õhus peetavad muud veised |
Kohti |
MAHM 019 |
– |
– |
Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad muud veised |
Kuud |
MAHM 020 |
– |
– |
Muud veised, kellel on juurdepääs välialale |
jah/ei |
|
Detailne teema: sealaudad |
|
||
MAHM 021 |
– |
Suguemised |
Keskmine arv |
|
MAHM 022 |
– |
– |
Suguemised täisrestpõrandal |
Kohti |
MAHM 023 |
– |
– |
Suguemised osalisel restpõrandal |
Kohti |
MAHM 024 |
– |
– |
Suguemised kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu) |
Kohti |
MAHM 025 |
– |
– |
Suguemised pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust |
Kohti |
MAHM 026 |
– |
– |
Suguemised muud liiki lautades |
Kohti |
MAHM 027 |
– |
– |
Suguemised vabas õhus (vabapidamisel) |
Kohti |
MAHM 028 |
– |
– |
Suguemised vabas õhus (vabapidamisel) |
Kuud |
MAHM 029 |
– |
Muud sead |
Keskmine arv |
|
MAHM 030 |
– |
– |
Muud sead täisrestpõrandal |
Kohti |
MAHM 031 |
– |
– |
Muud sead osalisel restpõrandal |
Kohti |
MAHM 032 |
– |
– |
Muud sead kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu) |
Kohti |
MAHM 033 |
– |
– |
Muud sead pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust |
Kohti |
MAHM 034 |
– |
– |
Muud sead muud liiki lautades |
Kohti |
MAHM 035 |
– |
– |
Muud sead vabas õhus (vabapidamisel) |
Kohti |
MAHM 036 |
– |
– |
Muud sead, kellel on juurdepääs välialale |
jah/ei |
|
Detailne teema: munakanade kanalad |
|
||
MAHM 037 |
– |
Munakanad |
Keskmine arv |
|
MAHM 038 |
– |
– |
Munakanad sügava allapanuga lindlas |
Kohti |
MAHM 039 |
– |
– |
Munakanad õrrekanade lindlas (ilma allapanuta) |
Kohti |
MAHM 040 |
– |
– |
Munakanad sõnnikutransportööridega puurides |
Kohti |
MAHM 041 |
– |
– |
Munakanad sügava lägakaevuga puurides |
Kohti |
MAHM 042 |
– |
– |
Munakanad ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurides |
Kohti |
MAHM 043 |
– |
– |
Munakanad muud liiki lindlates |
Kohti |
MAHM 044 |
– |
– |
Munakanad vabas õhus (vabapidamisel) |
Kohti |
Üldteema: toitainete kasutamine ja sõnnik põllumajanduslikus majapidamises |
|
|||
|
Detailne teema: väetatav KPM |
|
||
MAHM 045 |
– |
Kogu mineraalväetistega väetatav KPM |
ha |
|
MAHM 046 |
– |
Kogu sõnnikuga väetatav KPM |
ha |
|
|
Detailne teema: põllumajanduslikust majapidamisest välja ja sinna sisse veetud sõnnik |
|
||
|
|
Sõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest |
|
|
MAHM 047 |
– |
– |
Läga/virtsa puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest |
m3 |
MAHM 048 |
– |
– |
Tahesõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest |
tonnid |
|
Detailne teema: orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis |
|
||
MAHM 049 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises kasutatud orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis |
tonnid |
|
Üldteema: sõnnikulaotamise meetodid |
|
|||
|
Detailne teema: sissekünni aeg laotamise laadi järgi |
|
||
|
|
Paisklaotus |
|
|
MAHM 050 |
– |
– |
Maassekündmine 4 tunni jooksul |
%-rühm (5) |
MAHM 051 |
– |
– |
Maassekündmine hiljem kui 4 tunni pärast |
%-rühm (5) |
MAHM 052 |
– |
– |
Mullaga segamata |
%-rühm (5) |
|
|
Lohislaotus |
|
|
MAHM 053 |
– |
– |
Lohisvoolik |
%-rühm (5) |
MAHM 054 |
– |
– |
Lohisking |
%-rühm (5) |
|
|
Sisestuslaotus |
|
|
MAHM 055 |
– |
– |
Madal-/avalõhedega |
%-rühm (5) |
MAHM 056 |
– |
– |
Sügav-/sulglõhedega |
%-rühm (5) |
Üldteema: sõnnikurajatised |
|
|||
|
Detailne teema: sõnnikuhoidlad ja maht |
|
||
MAHM 057 |
– |
Kuhjades säilitatav tahesõnnik |
% |
|
MAHM 058 |
– |
Kompostihunnikutes säilitatav sõnnik |
% |
|
MAHM 059 |
– |
Loomapidamishoonete all olevates süvendites säilitatav sõnnik |
% |
|
MAHM 060 |
– |
Sügava allapanu süsteemides säilitatav sõnnik |
% |
|
MAHM 061 |
– |
Kaaneta säilitatav virts/läga |
% |
|
MAHM 062 |
– |
Läbilaskva kaanega säilitatav virts/läga |
% |
|
MAHM 063 |
– |
Läbitungimatu kaanega säilitatav virts/läga |
% |
|
MAHM 064 |
– |
Mujal nimetamata mahutites säilitatav sõnnik |
% |
|
MAHM 065 |
– |
Igapäevane laotamine |
% |
|
MAHM 066 |
– |
Sõnniku säilitamine kompostihunnikutes |
Kuud |
|
MAHM 067 |
– |
Sõnniku säilitamine loomapidamishoonete all olevates süvendites |
Kuud |
|
MAHM 068 |
– |
Sõnniku säilitamine sügava allapanu süsteemides |
Kuud |
|
MAHM 069 |
– |
Virtsa/läga säilitamine |
Kuud |
|
MAHM 070 |
– |
Sõnniku säilitamine mujal nimetamata mahutites |
Kuud |
(1) Aasta tööühiku (ATÜ) 1. protsendirühm: (0), (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).
(2) Aasta tööühiku (ATÜ) 2. protsendirühm: (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).
(3) Põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangu protsendivahemikud: (≥ 0 – ≤ 10), (> 10 – ≤ 50), (> 50 – < 100).
(4) M – põhitegevus, S – kõrvaltegevus, N – ei ole kaasatud
(5) Protsent sõnniku koguhulgast, mida laotatakse vastavat laotamismeetodit kasutades: (0), (0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).
III LISA
Käesoleva rakendusmääruse II lisas loetletud põllumajandusliku majapidamise andmemoodulite puhul kasutatavate muutujate kirjeldus
MOODUL 1. TÖÖJÕUD JA MUU TULUTOOV TEGEVUS
TÖÖJÕUMUUTUJATE KIRJELDUS |
|||||||||||||
Valdaja Valdaja on füüsiline isik (või majapidamiste ühenduse korral valitud füüsiline isik), kelle kasuks ja nimel majapidamine tegutseb ning kes on majapidamise eest juriidiliselt ja majanduslikult vastutav. Kui valdaja on juriidiline isik, siis tema kohta andmeid ei koguta. Põllumajandustööd on määratletud I lisas „ÜLDMUUTUJAD“ |
|||||||||||||
Üldteema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine |
|||||||||||||
|
Detailsed teemad: valdaja ja sooline tasakaal |
||||||||||||
MLFO 001 |
– |
Valdaja sugu Valdaja sugu
|
|||||||||||
MLFO 002 |
– |
Sünniaasta Valdaja sünniaasta |
|||||||||||
|
Detailne teema: tööjõusisend |
||||||||||||
MLFO 003 |
– |
Valdaja põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises Põllumajandustöö aasta tööühikute protsendirühm, mida valdaja teeb põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd). |
|||||||||||
|
Detailne teema: ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava |
||||||||||||
MLFO 004 |
– |
Põllumajandusliku majapidamise ohutuskava Põllumajanduslik majapidamine on viinud tööga seotud ohtude vähendamiseks läbi töökoha riskihindamise, mille tulemuseks on kirjalik dokument (nt „põllumajandusliku majapidamise ohutuskava“). |
|||||||||||
Üldteema: peretööjõud |
|||||||||||||
|
Detailsed teemad: tööjõusisend, töös osalejate arv ja sooline tasakaal |
||||||||||||
|
Põllumajandustööd tegevad pereliikmed Selles jaotises arvestatakse üksnes ainuvaldajaga majapidamisi, sest majapidamiste ühendusi ja juriidilisi isikuid ei loeta peretööjõudu omavaks. Põllumajandustööd (v.a majapidamistööd) tegevate pereliikmete hulka kuuluvad valdaja abikaasa, üleneva või alaneva liini sugulased ning valdaja ja tema abikaasa vennad ja õed. Kui see on asjakohane, siis kuulub siia ka põllumajandusliku majapidamise juht, kes on valdaja pereliige. |
||||||||||||
MLFO 005 |
– |
Põllumajandustööd tegevad meessoost pereliikmed Meessoost pereliikmete arv aasta tööühikute protsendirühma kohta |
|||||||||||
MLFO 006 |
– |
Põllumajandustööd tegevad naissoost pereliikmed Naissoost pereliikmete arv aasta tööühikute protsendirühma kohta |
|||||||||||
Üldteema: pereväline tööjõud |
|||||||||||||
|
Detailsed teemad: tööjõusisend, palgatud töötajate arv ja sooline tasakaal |
||||||||||||
|
|
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised isikud Alaliselt hõivatud tööjõud on need isikud, peale valdaja ja tema pereliikmete, kes tegid põllumajanduslikus majapidamises põllumajandustöid iga nädal vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul, sõltumata töönädala kestusest ja sellest, kas nad said mingit töötasu (töötasu, kasumiosa või muid maksed, v.a loonustasu). See hõlmab ka neid isikuid, kes ei saanud järgmistel põhjustel töötada kogu perioodi vältel:
|
|||||||||||
MLFO 007 |
– |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised meessoost isikud Meessoost perevälise tööjõu arv aasta tööühikute protsendirühma kohta. |
||||||||||
MLFO 008 |
– |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised naissoost isikud Naissoost perevälise tööjõu arv aasta tööühikute protsendirühma kohta. |
||||||||||
|
Detailne teema: põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad |
||||||||||||
|
|
Ajutiselt kasutatav pereväline tööjõud on töötajad, kes ei töötanud vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul igal nädalal põllumajanduslikus majapidamises muul põhjustel kui neil, mis on loetletud eelmise jaotise „alaline pereväline tööjõud“ all. Perevälise ajutise tööjõu tööpäevade hulka arvestatakse iga päev, mil töötajale maksti palka või tasu (töötasu, kasumit või muid väljamakseid, sh loonustasu) täistööpäeva eest ning mille jooksul tehti tööd, mida tavaliselt teeb täiskohaga põllumajandustöötaja. Tööpäevade hulka ei loeta puhkuse- ja haiguspäevi. |
|||||||||||
MLFO 009 |
– |
Ajutised töötajad väljastpoolt perekonda: mees- ja naissoost Põllumajandusliku majapidamise ajutiste töötajate täistööpäevad kokku. |
|||||||||||
|
Detailne teema: lepinguliste töötajate tööjõusisend |
||||||||||||
MLFO 010 |
– |
Isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises, ja kes ei sisaldu eelnimetatud kategooriates Täistööpäevad kokku, mille tegid põllumajanduslikus majapidamises isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises (nt kolmandate isikute teenistuses olevad alltöövõtjad). |
|||||||||||
Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega Andmed muu tulutoova tegevuse kohta märgitakse:
Muu tulutoova tegevuse kohta ei koguta teavet juriidiliste isikute puhul. Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus on muu tulutoov tegevus:
Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus tähendab tegevust, mille käigus kasutatakse põllumajandusliku majapidamise vahendeid (maa, hooned, seadmed vms) või tooteid. Sellesse kategooriasse kuuluvad mittepõllumajanduslik töö ja põllumajandustöö teiste põllumajanduslike majapidamiste heaks. Siia ei kuulu finantsinvesteeringud. Siia ei kuulu ka maa rentimine mitmesugusteks tegevusteks, milles ise ei osaleta. |
|||||||||||||
|
Detailne teema: tegevuse liigid |
||||||||||||
MLFO 011 |
– |
Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine Mis tahes tegevuste olemasolu, mis on seotud tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamisega ja/või sotsiaalvaldkonnaga seotud äritegevusega, kus kasutatakse põllumajandusliku majapidamise vahendeid või esmatooteid. |
|||||||||||
MLFO 012 |
– |
Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused Mis tahes turismi, majutusteenuste, turistidele või teistele rühmadele majapidamise tutvustamise, spordi ja puhketegevusega jne seotud tegevuste olemasolu, mille käigus kasutatakse põllumajandusliku majapidamise maad, hooneid vm ressursse. |
|||||||||||
MLFO 013 |
– |
Käsitöö Käsitöötoodete olemasolu, mis on valmistatud põllumajanduslikus majapidamises kas valdaja või tema pereliikmete või perevälise tööjõu poolt, sõltumata sellest, kuidas neid tooteid müüakse. |
|||||||||||
MLFO 014 |
– |
Põllumajandussaaduste töötlemise sektor Põllumajanduslike esmatoodete töötlemise olemasolu kõrvaltoodeteks põllumajanduslikus majapidamises, sõltumata sellest, kas toormaterjal on kohapeal toodetud või mujalt ostetud. |
|||||||||||
MLFO 015 |
– |
Taastuvenergia tootmine Turustamise eesmärgil taastuvenergia (k.a biogaasi, biokütuse või elektrienergia) tootmise olemasolu tuuleturbiinide või muude seadmete abil või põllumajanduslikust toorainest. Siia ei kuulu põllumajandusliku majapidamise oma tarbeks toodetud taastuvenergia. |
|||||||||||
MLFO 016 |
– |
Puidu töötlemine Toorpuidu töötlemise olemasolu põllumajanduslikus majapidamises turustamise eesmärgil (puidu saagimine jms). |
|||||||||||
MLFO 017 |
– |
Vesiviljelus Kalade, vähkide jms tootmise olemasolu põllumajanduslikus majapidamises. Siia ei kuulu üksnes kalapüügiga seotud tegevused. |
|||||||||||
|
|
Lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid) Majapidamise seadmeid kasutades tehtud lepinguline töö, mille puhul eristatakse tegevusi põllumajandussektoris ja väljaspool seda. |
|||||||||||
MLFO 018 |
– |
– |
Põllumajanduslik lepinguline töö Põllumajandussektorisse kuuluva allhanketöö olemasolu. |
||||||||||
MLFO 019 |
– |
– |
Mittepõllumajanduslik lepinguline töö Põllumajandussektori välise töö olemasolu (nt lumekoristus, transporditööd, maastikuhooldus, põllumajandus- ja keskkonnateenused jms). |
||||||||||
MLFO 020 |
– |
Metsandus Metsatöö olemasolu, milleks kasutatakse põllumajandusliku majapidamise tööjõudu, masinaid ja seadmeid, mida tavaliselt rakendatakse põllumajanduses. |
|||||||||||
MLFO 021 |
– |
Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoov tegevus Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoova tegevuse olemasolu. |
|||||||||||
|
Detailne teema: tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele |
||||||||||||
MLFO 022 |
– |
Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osatähtsus põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse protsendirühm põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus. Majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaal põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangust arvutatakse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse käibe osana põllumajandusliku majapidamise kogukäibest ja määruse (EL) nr 1307/2013 või uuemate õigusaktide kohastest põllumajandusliku majapidamise otsetoetustest.
|
|||||||||||
|
Detailne teema: tööjõusisend Käesolevat jaotist kohaldatakse:
Juriidiliste isikute puhul teavet ei koguta. |
||||||||||||
MLFO 023 |
– |
Kas valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud Ainuvaldajaga majapidamiste või majapidamiste ühenduste valdajal on muid põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud tulutoovaid tegevusi:
Nende tegevustega võidakse tegeleda kas põllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või väljaspool seda. |
|||||||||||
MLFO 024 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud Pereliikmete arv, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega. |
|||||||||||
MLFO 025 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud Pereliikmete arv, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega. |
|||||||||||
MLFO 026 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. Ainuvaldajaga majapidamistes või majapidamiste ühendustes töötavate pereväliste isikute arv, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega. |
|||||||||||
MLFO 027 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. Ainuvaldajaga majapidamistes või majapidamiste ühendustes töötavate pereväliste isikute arv, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega. |
|||||||||||
Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega See tähendab mittepõllumajanduslikku tööd põllumajanduslikus majapidamises ja väljaspool seda. Siia kuuluvad kõik tegevused, mida tehakse tasu eest (töötasu, kasum või muu väljamakse, sh loonustasu, sõltuvalt osutatud teenusest), peale:
Muu tulutoov tegevus, mis ei ole seotud põllumajandusliku majapidamisega, on muu tulutoov tegevus:
|
|||||||||||||
|
Detailne teema: tööjõusisend |
||||||||||||
MLFO 028 |
– |
Ainuvaldaja, kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud Valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega:
Nende tegevustega võidakse tegeleda kas põllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või väljaspool seda. |
|||||||||||
MLFO 029 |
– |
Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud Pereliikmete arv, kes tegelevad põhitegevusena tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
|||||||||||
MLFO 030 |
– |
Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. Pereliikmete arv, kes tegelevad kõrvaltegevusena tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. |
MOODUL 2. MAAELU ARENG
MAAELU ARENGU MUUTUJATE KIRJELDUS |
|||
Üldteema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised Põllumajanduslik majapidamine on saanud vastavalt uuemates õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele viimase 3 aasta jooksul toetust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise 1. peatükis sätestatud maaelu arengu meetmetest, sõltumata sellest, kas makse on tehtud vaatlusperioodil või mitte, kui seoses sellise meetmega on tehtud positiivne otsus (nt toetuse saamise taotlus on heaks kiidetud). |
|||
MRDV 001 |
– |
Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 15. |
|
MRDV 002 |
– |
Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 16. |
|
MRDV 003 |
– |
Investeeringud materiaalsesse varasse Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 17. |
|
MRDV 004 |
– |
Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 18. |
|
|
|
Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine Maaelu arengu meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 19 ja Horvaatia puhul ka vastavalt nimetatud määruse artiklile 40. |
|
MRDV 005 |
– |
– |
Ettevõtluse alustamise toetus noortele põllumajandustootjatele Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 punkti a alapunktile i. |
MRDV 006 |
– |
– |
Ettevõtluse alustamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 punkti a alapunktile iii. |
MRDV 007 |
– |
– |
Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 40. |
MRDV 008 |
– |
Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 21. |
|
|
|
Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused |
|
MRDV 009 |
– |
– |
Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 28. |
MRDV 010 |
– |
– |
Metsakeskkonna- ja kliimateenused ja metsakaitse Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 34. |
MRDV 011 |
– |
Mahepõllumajandus Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 29. |
|
MRDV 012 |
– |
Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 30. |
|
MRDV 013 |
– |
Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 31. |
|
MRDV 014 |
– |
Loomade heaolu Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 33. |
|
MRDV 015 |
– |
Riskijuhtimine Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 36. |
MOODUL 3. LOOMAPIDAMISHOONED JA SÕNNIKUKÄITLUS
LOOMAPIDAMISHOONETE JA SÕNNIKUKÄITLUSE MUUTUJATE KIRJELDUS |
|||
Üldteema: loomapidamishooned Kohtade arv veise- ja sealautades ning lindlates. Termin „kohad“ tähendab tavapärast loomade arvu loomapidamishoonetes vaatlusaasta jooksul. See tähendab, et kui tingimused ei ole normaalsed (ülekoormatus, alakoormatus, sanitaarpuhastus, tootmise erikavad jms), tuleb loomade arvu vaatluspäeval korrigeerida. Märkida tuleb üksnes vaatlusperioodil kasutuses olevad loomapidamishooned. Märkida tuleb ka ajutiselt tühjade kohtade arv loomapidamishoonetes vaatlusperioodi jooksul. Loomad on määratletud põhijaotises „III. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD“. |
|||
|
Detailne teema: veiselaudad |
||
MAHM 001 |
– |
Piimalehmad Keskmine piimalehmade arv vaatlusaastal. |
|
MAHM 002 |
– |
– |
Piimalehmad lõas (läga) Piimalehmade kohtade arv lägakäitlusega lõas. |
MAHM 003 |
– |
– |
Piimalehmad lõas (tahesõnnik) Piimalehmade kohtade arv tahesõnnikukäitlusega lõas. |
MAHM 004 |
– |
– |
Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (läga) Piimalehmade kohtade arv vabapidamisel/lägakäitlusega sulgudes. |
MAHM 005 |
– |
– |
Piimalehmad vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik) Piimalehmade kohtade arv vabapidamisel/tahesõnnikukäitlusega sulgudes. |
MAHM 006 |
– |
– |
Piimalehmad muud liiki lautades (läga) Piimalehmade kohtade arv mujal nimetamata muud liiki lägakäitlusega lautades. |
MAHM 007 |
– |
– |
Piimalehmad muud liiki lautades (tahesõnnik) Piimalehmade kohtade arv mujal nimetamata muud liiki tahesõnnikukäitlusega lautades. |
MAHM 008 |
– |
– |
Kogu aeg vabas õhus peetavad piimalehmad Kogu aeg vabas õhus peetavate piimalehmade kohtade arv. |
MAHM 009 |
– |
– |
Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad piimalehmad Kuude arv aastas, mil piimalehmi karjatakse vabas õhus. |
MAHM 010 |
– |
– |
Piimalehmad, kellel on juurdepääs välialale Piimalehmade välialade olemasolu. |
MAHM 011 |
– |
muud veised; Keskmine muude veiste arv vaatlusaastal. |
|
MAHM 012 |
– |
– |
Muud veised lõas (läga) Muude veiste kohtade arv lägakäitlusega lõas. |
MAHM 013 |
– |
– |
Muud veised lõas (tahesõnnik) Muude veiste kohtade arv tahesõnnikukäitlusega lõas. |
MAHM 014 |
– |
– |
Muud veised vabapidamisel/sulgudes (läga) Muude veiste kohtade arv vabapidamisel/lägakäitlusega sulgudes. |
MAHM 015 |
– |
– |
Muud veised vabapidamisel/sulgudes (tahesõnnik) Muude veiste kohtade arv vabapidamisel/tahesõnnikukäitlusega sulgudes. |
MAHM 016 |
– |
– |
Muud veised muud liiki lautades (läga) Muude veiste kohtade arv mujal nimetamata muud liiki lägakäitlusega lautades. |
MAHM 017 |
– |
– |
Muud veised muud liiki lautades (tahesõnnik) Muude veiste kohtade arv mujal nimetamata muud liiki tahesõnnikukäitlusega lautades. |
MAHM 018 |
– |
– |
Kogu aeg vabas õhus peetavad muud veised Kogu aeg vabas õhus peetavate muude veiste kohtade arv. |
MAHM 019 |
– |
– |
Osa ajast vabas õhus (karjamaal) peetavad muud veised Kuude arv aastas, mil muid veiseid karjatakse vabas õhus. |
MAHM 020 |
– |
– |
Muud veised, kellel on juurdepääs välialale Muude veiste välialade olemasolu. |
|
Detailne teema: sealaudad |
||
MAHM 021 |
– |
Suguemised Keskmine suguemiste arv vaatlusaastal. |
|
MAHM 022 |
– |
– |
Suguemised täisrestpõrandal Suguemiste kohtade arv täisrestpõrandaga lautades. |
MAHM 023 |
– |
– |
Suguemised osalisel restpõrandal Suguemiste kohtade arv osalise restpõrandaga lautades. |
MAHM 024 |
– |
– |
Suguemised kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu) Suguemiste kohtade arv kõva põrandaga lautades (v.a sügav allapanu). |
MAHM 025 |
– |
– |
Suguemised pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust Suguemiste kohtade arv sügava allapanuga lautades. |
MAHM 026 |
– |
– |
Suguemised muud liiki lautades Suguemiste kohtade arv muud liiki lautades. |
MAHM 027 |
– |
– |
Suguemised vabas õhus (vabapidamisel) Suguemiste kohtade arv vabapidamissüsteemides. |
MAHM 028 |
– |
– |
Suguemised vabas õhus (vabapidamisel) Kuude arv, mis suguemised veedavad vabas õhus vabapidamisel. |
MAHM 029 |
– |
Muud sead Keskmine muude sigade arv vaatlusaastal. |
|
MAHM 030 |
– |
– |
Muud sead täisrestpõrandal Muude sigade kohtade arv täisrestpõrandaga lautades. |
MAHM 031 |
– |
– |
Muud sead osalisel restpõrandal Muude sigade kohtade arv osalise restpõrandaga lautades. |
MAHM 032 |
– |
– |
Muud sead kõva põrandaga laudas (v.a sügav allapanu) Muude sigade kohtade arv kõva põrandaga lautades (v.a sügav allapanu). |
MAHM 033 |
– |
– |
Muud sead pinnal, mis koosneb täielikult sügavast allapanust Muude sigade kohtade arv sügava allapanuga lautades. |
MAHM 034 |
– |
– |
Muud sead muud liiki lautades Muude sigade kohtade arv muud liiki lautades. |
MAHM 035 |
– |
– |
Muud sead vabas õhus (vabapidamisel) Muude sigade kohtade arv sügava allapanuga vabapidamissüsteemides. |
MAHM 036 |
– |
– |
Muud sead, kellel on juurdepääs välialale Muude sigade välialade olemasolu (v.a vabapidamine). |
|
Detailne teema: munakanade kanalad |
||
MAHM 037 |
– |
Munakanad Keskmine munakanade arv vaatlusaastal. |
|
MAHM 038 |
– |
– |
Munakanad sügava allapanuga lindlas Munakanade kohtade arv sügava allapanuga lindlates. |
MAHM 039 |
– |
– |
Munakanad õrrekanade lindlas (ilma allapanuta) Munakanade kohtade arv lindlates. |
MAHM 040 |
– |
– |
Munakanad sõnnikutransportööridega puurides Munakanade kohtade arv sõnnikutransportööridega puurides. |
MAHM 041 |
– |
– |
Munakanad sügava lägakaevuga puurides Munakanade kohtade arv sügava lägakaevuga puurides. |
MAHM 042 |
– |
– |
Munakanad ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurides Munakanade kohtade arv ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurides. |
MAHM 043 |
– |
– |
Munakanad muud liiki lindlates Munakanade kohtade arv muud liiki lindlates. |
MAHM 044 |
– |
– |
Munakanad vabas õhus (vabapidamisel) Munakanade kohtade arv vabapidamissüsteemides. |
Üldteema: toitainete kasutamine ja sõnnik põllumajanduslikus majapidamises |
|||
|
Detailne teema: Väetatav KPM |
||
MAHM 045 |
– |
Kogu mineraalväetistega väetatav KPM Mineraalväetistega väetatava kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites. |
|
MAHM 046 |
– |
Kogu sõnnikuga väetatav KPM Laudasõnnikuga väetatava kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites. |
|
|
Detailne teema: põllumajanduslikust majapidamisest välja ja sinna sisse veetud sõnnik Põllumajanduslikust majapidamisest välja ja sinna sisse veetud laudasõnniku netokogus. |
||
|
|
Sõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest Põllumajanduslikust majapidamisest välja või sinna sisse veetud laudasõnniku netokogus. |
|
MAHM 047 |
– |
– |
Läga/virtsa puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest Põllumajanduslikku majapidamisse sisse või sealt välja veetud läga/virtsa kogus kuupmeetrites, mis on mõeldud otseseks kasutamiseks väetisena või tööstuslikuks töötlemiseks, sõltumata sellest, kas seda müüakse, ostetakse või vahetatakse tasuta. See hõlmab ka läga/virtsa, mis kasutati energiatootmiseks, ja mida hiljem kasutatakse uuesti põllumajanduslikult. |
MAHM 048 |
– |
– |
Tahesõnniku puhasväljavedu põllumajanduslikust majapidamisest Põllumajanduslikku majapidamisse sisse või sealt välja veetud tahesõnniku kogus tonnides, mis on mõeldud otseseks kasutamiseks väetisena või tööstuslikuks töötlemiseks, sõltumata sellest, kas seda müüakse, ostetakse või vahetatakse tasuta. See hõlmab ka tahesõnnikut, mis kasutati energiatootmiseks, ja mida hiljem kasutatakse uuesti põllumajanduslikult. |
|
Detailne teema: orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis |
||
MAHM 049 |
– |
Põllumajanduslikus majapidamises kasutatud orgaaniline ja jäätmetest (v.a sõnnik) saadud väetis Põllumajanduslikus majapidamises kasutatud orgaaniline ja jäätmetest (v.a laudasõnnik) saadud väetise kogus tonnides. |
|
Üldteema: sõnnikulaotamise meetodid Sõnnikulaotamise meetodid |
|||
|
Detailne teema: sissekünni aeg laotamise laadi järgi |
||
|
|
Paisklaotus Sõnnik laotatakse maa- või põllumajanduskultuuride pinnale lohis- või sisestuslaotuse tehnikat kasutamata. |
|
MAHM 050 |
– |
– |
Mullaga segamine 4 tunni jooksul pärast laotamist Kogu laotatud sõnniku protsendirühm, mis segatakse mehhaaniliselt mullaga 4 tunni jooksul pärast paisklaotamist. |
MAHM 051 |
– |
– |
Mullaga segamine hiljem kui 4 tundi pärast laotamist Kogu laotatud sõnniku protsendirühm, mis segatakse mehhaaniliselt mullaga 4–24 tundi pärast laotamist. |
MAHM 052 |
– |
– |
Mullaga segamata Kogu laotatud sõnniku protsendirühm, mille puhul seda ei segatud mullaga, või kui seda ei tehtud 24 tunni jooksul pärast paisklaotamist. |
|
|
Lohislaotus Virts või läga laotatakse maapinnale paralleelsete ridadena, jättes vahepealse rea sõnnikust vabaks, kasutades virtsa või läga maapinnale laotamiseks paakauto või traktori taha kinnitatud seadet (vedelsõnniku laoturit). |
|
MAHM 053 |
– |
– |
Lohisvoolik Lohisvoolikuga laoturi abil laotatud virtsa või läga protsendirühm. |
MAHM 054 |
– |
– |
Lohisking Lohiskingaga laoturi abil laotatud virtsa või läga protsendirühm. |
|
|
Sisestuslaotus Virtsa või läga laotamine, sisestades selle mullapinda lõigatud erineva sügavusega lõhedesse, sõltuvalt sisesti tüübist. |
|
MAHM 055 |
– |
– |
Madal-/avalõhedega Madalatesse (tavaliselt umbes 50 mm sügavused) lõhedesse laotatud virtsa või läga protsendirühm, hoolimata sellest, kas lõhed jäetakse pärast laotamist lahti või aetakse kinni. |
MAHM 056 |
– |
– |
Sügav-/sulglõhedega sügavatesse (tavaliselt umbes 150 mm sügavused), pärast laotamist kinni aetavatesse lõhedesse laotatud virtsa või läga protsendirühm. |
Üldteema: sõnnikurajatised |
|||
|
Detailne teema: sõnnikuhoidlad ja maht Sõnnikuhoidlad Sõnnikuhoidlate maht on määratletud ajana kuudes, mille jooksul põllumajanduslikus majapidamises toodetava sõnniku suudavad hoidlad ilma ülevooluohuta ja ilma tühjendamata mahutada. |
||
MAHM 057 |
– |
Kuhjades säilitatav tahesõnnik Tavaliselt mitme kuu jooksul piireteta kuhjades või avatud hoidlates säilitatava sõnniku protsendirühm. |
|
MAHM 058 |
– |
Sõnniku säilitamine kompostihunnikutes Piiretega ja õhustatavates ja/või segistatavates kompostihunnikutes säilitatava sõnniku protsendirühm. |
|
MAHM 059 |
– |
Loomapidamishoonete all olevates süvendites säilitatav sõnnik Tavaliselt alla 1 aasta loomapidamishoonete restpõranda all olevates süvendites vähese lisatud veega või ilma lisatud veeta säilitatav sõnniku protsendirühm. |
|
MAHM 060 |
– |
Sügava allapanu süsteemides säilitatav sõnnik Tootmistsükli (6 või 12 kuud) jooksul kogunenud sõnniku protsendirühm. |
|
MAHM 061 |
– |
Kaaneta säilitatav virts/läga Katmata paakides või tiikides, tavaliselt alla 1 aasta säilitatava sõnniku protsendimäär. |
|
MAHM 062 |
– |
Läbilaskva kaanega säilitatav virts/läga Läbilaskva (nt savist, õlgedest või loomulikust koorikust) kaane all paakides või tiikides, tavaliselt alla 1 aasta säilitatava sõnniku protsendimäär. |
|
MAHM 063 |
– |
Läbitungimatu kaanega säilitatav virts/läga Läbitungimatu (nt suure tihedusega polüetüleenist või negatiivse rõhuga) kaane all paakides või tiikides, tavaliselt alla 1 aasta säilitatava sõnniku protsendimäär. |
|
MAHM 064 |
– |
Sõnniku säilitamine mujal nimetamata mahutites Muudes mujal nimetamata hoidlates säilitatava sõnniku (kas tahesõnniku või virtsa/läga) protsendirühm. |
|
MAHM 065 |
– |
Igapäevane laotamine Kinnisest rajatisest korrapäraselt, 24 tunni jooksul pärast tekkimist eemaldatav ja põllumaale või karjamaale laotatava sõnniku protsendirühm. |
|
MAHM 066 |
– |
Sõnniku säilitamine kompostihunnikutes Kuude arv, mille tahesõnnikutoodangut on võimalik piiretega kompostihunnikutes säilitada. |
|
MAHM 067 |
– |
Sõnniku säilitamine loomapidamishoonete all olevates süvendites Kuude arv, mille sõnnikutoodangut võimaldavad põllumajandusliku majapidamise lägahoidlad säilitada. |
|
MAHM 068 |
– |
Sõnniku säilitamine sügava allapanu süsteemides Kuude arv, mille sõnnikutoodangut on võimalik sügava allapanu süsteemides säilitada. |
|
MAHM 069 |
– |
Virtsa/läga säilitamine Kuude arv, mille sõnnikutoodangut on võimalik virtsa-/lägahoidlates säilitada, kaetult või mitte. |
|
MAHM 070 |
– |
Sõnniku säilitamine mujal nimetamata mahutites Kuude arv, mille sõnnikutoodangut (kas tahesõnniku või virtsa/läga) on võimalik muudes mujal nimetamata hoidlates säilitada. |