30.11.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 325/63 |
KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/2069,
1. oktoober 2014,
meetmete SA.14093 (C76/2002) kohta, mida Belgia võttis Brussels South Charleroi Airporti ja Ryanairi kasuks
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6849 all)
(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (2) ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1) |
Tulenevalt Belgia ajakirjanduses 2001. aasta juulis ilmunud teabest ja 2002. aasta jaanuaris saadud kaebusest sai komisjonile teatavaks, et Belgia ametiasutused olid võtnud abimeetmeid lennuettevõtja Ryanair Ltd (edaspidi „Ryanair“) kasuks lennuteenuste osutamisel Charleroi lennujaamas. 21. novembri 2001. aasta, 13. juuni 2002. aasta ja 4. juuli 2002. aasta kirjaga ning seoses 9. oktoobril 2002 toimunud kohtumisega edastas Belgia komisjonile sellekohast teavet. |
(2) |
11. detsembri 2002. aasta kirjaga (3) (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) teavitas komisjon Belgiat oma otsusest algatada kõnealuse meetme suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „ametlik uurimismenetlus“). Belgia esitas oma märkused 14. veebruaril 2003. |
(3) |
Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast. |
(4) |
Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt. Komisjon edastas märkused Belgiale 19. märtsi ja 22. aprilli 2003. aasta kirjaga, andes Belgiale võimaluse neid märkusi kommenteerida. Komisjon sai Belgia kommentaarid 16. ja 27. mail 2003 kuupäevastatud kirjadega. |
(5) |
Komisjoni algatusel toimus 24. juunil 2003 ning 23. ja 25. juulil 2003 kolm kohtumist Belgia ametiasutustega. Kõnealuste kohtumiste järel edastati 27. augustil 2003 komisjoni küsitud lisateavet. |
(6) |
19. detsembril 2003 saatis Belgia komisjonile kirja lisateabega. Selles kirjas tegid Belgia ametiasutused ettepaneku korraldada komisjoni esindajatega täiendav kohtumine, mis leidis aset 16. jaanuaril 2004. |
(7) |
12. veebruaril 2004 võttis komisjon vastu osaliselt negatiivse lõpliku otsuse (5) (edaspidi „2004. aasta otsus“). |
(8) |
See otsus tühistati Üldkohtu 17. detsembri 2008. aasta kohtuotsusega (6) (edaspidi „2008. aasta kohtuotsus“), millega kohustati komisjoni tegema vaadeldavate meetmete kohta uus lõplik otsus. Üldkohus leidis, et Vallooni piirkonna (edaspidi „piirkond“) ja Charleroi lennujaama käitaja, aktsiaseltsi Brussels South Charleroi Airport (edaspidi „BSCA“) Ryanairi kasuks võetud meetmete hindamata jätmine, ning selle kontrollimata jätmine, kas kõnealused kaks üksust käitusid koos võetuna kui turumajanduse tingimustes tegutsevad mõistlikud ettevõtjad, oli seotud õigusliku veaga. 2008. aasta kohtuotsuse tulemusel avati uuesti ametlik uurimismenetlus, mis oli 2004. aasta lõpliku otsuse alusel suletud. |
(9) |
23. juuli 2010. aasta kirjaga andis komisjon Belgiale ning 11. detsembril 2002 algatatud menetluse raames märkusi esitanud isikutele võimaluse esitada uusi märkusi 2008. aasta kohtuotsuse raames uuesti avatud ametliku uurimismenetluse raames. 20. aprilli 2011. aasta kirjaga taotles komisjon lisateavet, mille Belgia ametiasutused esitasid 14. juuli ja 21. septembri 2011. aasta kirjaga. |
(10) |
21. märtsi 2012. aasta kirjaga teavitas komisjon Belgiat oma otsusest laiendada ametlikku uurimismenetlust uutele meetmetele (edaspidi „2012. aasta menetluse laiendamise otsus“). |
(11) |
2012. aasta menetluse laiendamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (7). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuste meetmete kohta. |
(12) |
Belgia esitas oma märkused 22. mail 2012. 22. mai märkused ei sisaldanud 2012. aasta menetluse laiendamise otsuse I lisas toodud kokkuvõtlikku tabelit. See tabel edastati 5. juunil 2012. |
(13) |
9. augustil 2012 palus komisjon esitada lisateavet, mis hõlmas eeskätt Vallooni lennujaamade liidu (Société Wallonne des Aéroports, edaspidi „SOWAER“) kantud kulusid seoses tema investeeringutega Charleroi lennujaama ning BSCA jaoks täidetavate ülesannetega. Belgia ametiasutused edastasid 3. septembril 2012 SOWAERi majandusaruanded 2001.–2004. aasta kohta ning 9. oktoobril 2012 ja 18. oktoobril 2012 lisateabe. |
(14) |
Pärast kohtumist palus komisjon 26. oktoobril 2012 edastada lisateavet. Belgia edastas küsitud teabe 9. novembril 2012. |
(15) |
Komisjon sai märkusi järgmistelt huvitatud isikutelt:
|
(16) |
Komisjon edastas need märkused Belgiale 2. juulil ja 29. oktoobril 2012, 3. mail 2013 ning 22. jaanuaril ja 24. veebruaril 2014, andes Belgiale võimaluse neid märkusi kommenteerida. Komisjon sai Belgia kommentaarid 17. juuli 2012. aasta, 14. detsembri 2012. aasta ja 5. juuni 2013. aasta kirjaga. |
(17) |
14. jaanuaril 2014 palus komisjon Belgial esitada lisateavet, eeskätt selleks, et hinnata BSCA kasuks võetud meetmete vastavust turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Belgia vastas 7. ja 24. veebruaril 2014 edastatud kirjadega. Kuivõrd edastatud vastus ei olnud täielik, saatis komisjon Belgiale 10. märtsil 2014 meeldetuletuskirja, milles näidati ära puuduvad vastused ja paluti need esitada. Belgia esitas lisateavet 24. märtsil 2014. |
(18) |
7. veebruaril 2014 palus komisjon Belgial esitada lisateavet, eeskätt seoses Ryanairi kasuks võetud meetmetega. 18. ja 24. märtsil 2014 edastas Belgia esitatud küsimustele osa vastustest. |
(19) |
Samuti 7. veebruaril 2014 toimus Charleroi lennujaamas kohtumine ühelt poolt Vallooni piirkonna, SOWAERi ja BSCA esindajate ning teiselt poolt komisjoni talituste esindajate vahel. |
(20) |
25. veebruaril ja 11. märtsil 2014 palus komisjon Belgial esitada lisateavet, mis puudutas eeskätt selgitusi Belgia 7. ja 24. veebruaril 2014 esitatud teabe kohta seoses meetmetega, mis Vallooni piirkond ja SOWAER olid võtnud BSCA kasuks. Belgia vastas 25. märtsil ja 4. aprillil 2014 edastatud kirjaga (lisad edastati 9. aprillil 2014). |
(21) |
17. ja 19. märtsil 2014, pärast seda, kui jõustusid suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (edaspidi „lennundussuunised“), (8) palus komisjon Belgial ja huvitatud isikutel esitada märkused lennundussuuniste kohaldamise kohta käesoleva juhtumi suhtes. Lisaks sellele avaldati 15. aprillil 2014 teatis, millega kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid üles esitama oma kommentaare, sealhulgas ka käesoleva juhtumi suhtes, seoses lennujaamadele ja lennuliinidele antavat abi käsitlevate ELi suuniste jõustumisega. Komisjon sai kommentaare ettevõtetelt Brussels Airport Company, Brussels Airlines, Board of Airlines Representatives, Air France, ja ühingult „Transport ja keskkond“ (Transport et environnement). Komisjon edastas need märkused Belgiale 26. mail 2014. Belgia esitas oma märkused 26. juunil 2014. |
(22) |
Uus kohtumine ühelt poolt komisjoni talituste ja teiselt poolt Belgia, BSCA ja SAWAERi vahel toimus 11. aprillil 2014. Pärast seda kohtumist esitas Belgia lisadokumente ning 5. mail 2014 koostatud teatise BSCA täidetavate avalike teenustega seotud ülesannete kohta. |
(23) |
5. mail 2014 esitas komisjon Belgiale uue teabenõude, millele Belgia vastas 13. mail 2014. |
(24) |
Võttes arvesse komisjoni talituste võetud kohustust edastada Belgiale võimalikult kiiresti otsuse hollandikeelne tõlge, andis Belgia oma 7. mai 2014. aasta kirjaga nõusoleku, et komisjon võib erandkorras edastada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 kohase teatise otsuse kohta prantsuse keeles. Belgia nõustus sellega, et ainult otsuse prantsuskeelne versioon on kehtiv ning et otsus jõustub prantsuskeelse teatise alusel. |
(25) |
2. juulil 2014 edastas Brussels Airlines ajakohastatud versiooni oma märkustest, mis ta esitas 25. septembril 2013 pärast lennujaamadele ja lennuettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate suuniste eelnõu avaldamist. Need märkused edastati Belgiale 4. juulil 2014 ning Belgia esitas nende kohta oma märkused 18. juulil 2014. |
2. VAADELDAVATE MEETMETEGA SEOTUD TAUSTTEAVE
2.1. BSCA ja SOWAERi asutamine – ülevaade varasematest kohustustest, mis Vallooni piirkond ja SOWAER olid võtnud seoses lennujaamaga Brussels South Charleroi Airport
2.1.1. 1980. aasta institutsionaalne reform
(26) |
8. augusti 1980. aasta institutsionaalse reformi järel anti Belgia piirkondadele vajalikud volitused nende territooriumil asuvate riiklike lennuväljade ja lennujaamade varustamiseks ja käitamiseks, välja arvatud Brüsseli lennujaam (Bruxelles-National), mille puhul vastava pädevuse säilitas Belgia föderaalvalitsus. |
(27) |
Belgia väitel (9) otsustas Vallooni piirkonna valitsus sellega seoses kasutada ära sellise transporditaristu pakutavat majanduslikku potentsiaali ja teha järk-järgult vajalikud investeeringud. 2. mail 1989 kinnitas Vallooni piirkonna valitsus transpordiministri märgukirja, milles on sätestatud, et: „Vallooni piirkonna täidesaatva võimu esmane kohustus on teha kõik võimalik selleks, et tagada kiiresti Vallooni piirkonna lennujaamade ja lennuväljade kasumlikkus. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb samaaegselt võtta mitmeid meetmeid, mis hõlmavad eeskätt taristut“. |
2.1.2. BSCA asutamine ning Vallooni piirkonna ja BSCA 1991. aasta leping
(28) |
1991. aastal asutas Vallooni piirkond Charleroi Bruxelles Sud lennujaama (edaspidi „Charleroi lennujaam“) käitamiseks ettevõtte BSCA. |
(29) |
9. juuli 1991. aasta lepinguga (edaspidi „Vallooni piirkonna ja BSCA leping“ andis Vallooni piirkond BSCA-le 50 aastaks:
|
(30) |
Vallooni piirkonna ja BSCA lepingus ning lepingule lisatud tehnilises kirjelduses on määratud kindlaks kulude jagunemine Vallooni piirkonna ja BSCA vahel.
|
(31) |
Seoses tasudega on lepingus (16) ette nähtud järgmised sätted:
|
2.1.3. Meetmed, mis on seotud „tuletõrje ja hoolduse“ toetusega, mida Vallooni piirkond maksis BSCA-le ajavahemikul 1997–2002
(32) |
Tehnilise kirjelduse lisalepingu nr 2 kohaselt pikendati „tuletõrje- ja hooldusteenustega seotud kulude“ Vallooni piirkonna poolset katmist kuni 1. jaanuarini 2000. |
(33) |
Vallooni piirkond kattis samuti tuletõrje- ja hooldusteenustega seotud kulud 2000. aasta (17) ja 2001. aasta (18) eest. |
(34) |
2002. aasta kohta väidab Belgia, et kuigi Vallooni piirkond nägi endiselt ette kõnealuste kulude hüvitamise, tõi SOWAERi asutamine ja uue õigusliku raamistiku kehtestamine kaasa hilinemise kõnealuse hüvitise pikendamise ametliku vormistamisega. Belgia väitel kinnitas kõnealuste kulude katmise jätkumist BSCA 5. juulil 2001 Vallooni piirkonna transpordi- ja varustusvalitsusele saadetud kiri, milles on täpsustatud BSCA 2002. aasta eelarve põhijooned kõnealuste teenuste kuludega seoses ja mis saadeti pärast telefonikõnet, mille käigus kinnitati, et Vallooni piirkond võtab enda kanda kõnealuste kulude hüvitamise 2002. aastal. |
2.1.4. Charleroi lennujaama investeerimiskava alused ajavahemikul 1999–2000
(35) |
1990. aastate lõpul koostasid väliskonsultandid mitu uuringut Charleroi lennujaama arenguväljavaadete kohta. Vallooni piirkond tellis ettevõttelt Tractabel Charleroi lennujaama arengu strateegilise uuringu, mis valmis 2000. aasta aprillis (19). Samaaegselt ettevõtte Roland Berger International Management Consultant 2000. aasta juulis koostatud uuring hõlmas Vallooni piirkonna lennujaamadega seotud strateegiat (20). Ühtlasi tellis ettevõte Grands Travaux de Marseille 2001. aasta algusest peetud läbirääkimiste taustal seoses võimaliku investeeringuga BSCA kapitali uuringu lennujaama arengupotentsiaali kohta (21). |
(36) |
Belgia väitel oli olemasoleva taristuga seotud piiranguid arvestades juba enne kõnealuste uuringute koostamist (22) selge, et lennujaama põhjapoolsesse ossa tuleb ehitada uus lennuterminal. Teatud maa-alad oli lennujaamakeskuse väljaehitamisega tegelev ettevõte Intercommunale Igretec omanikelt juba sundkorras välja ostnud. Piirkond tegeles ka ise maatükkide sundvõõrandamisega 90ndatel aastatel ning Intercommunale loovutas 1999. aastal piirkonnale alad, mis ta oli sundkorras välja ostnud. Kõnealustele maa-aladele rajati uus reisijate terminal, mis on praegu kasutusel. |
(37) |
20. juuli 2000. aasta istungil kiitis Vallooni piirkond heaks suunised, mis olid esitatud raamkokkuleppes Charleroi lennujaama mitmeaastase investeerimiskava kohta, märkides eeskätt ära „uue reisiterminaliga seotud kontseptsiooni“, mille kogueelarve ulatus 113,74 miljoni euroni. Tabel 1 20. juuli 2000. aasta raamkokkuleppega ettenähtud taristuinvesteeringud
|
(38) |
8. novembril 2000 võttis Vallooni piirkond vastu oma 20. juuli 2000. aasta otsuse rakendusotsuse, muutes mitmeaastases investeerimiskavas toodud eeldusi ning viies investeeringu kogumahu 121 miljoni euroni. Seejuures on kõnealusele otsusele lisatud märkuses öeldud, et „uue terminali ja seda toetava taristuga seotud investeeringud tehakse järk-järgult, sõltuvalt konkreetsete vajaduste arengust. Otsused kõnealuste investeeringute katmise üle tuleb teha sõltuvalt tegevusvaldkondade arengust“. Märkuses on täpsustatud sel ajajärgul tehtud hinnangut uue terminali rajamisega seotud kulude kohta: „kui lennujaama tegelikud vajadused seda nõuavad (…), võib uue terminali ja seda toetava taristu väljaehitamine nõuda investeeringut, mille suurusjärk on ligikaudu 1 514 miljonit Belgia franki“, st 37,5 miljonit eurot, samas ei olnud märkuses täpsustatud selle summa kasutamise ajakava (vt tabel 9). Sel ajal ei olnud Charleroi lennujaama investeerimiskava rahastamise kord veel kindlaks määratud (23). Tabel 2 8. novembri 2000. aasta otsusele lisatud märkusega ettenähtud taristuinvesteeringud
|
2.1.5. SOWAERi asutamine 1. juulil 2001
(39) |
1. juulil 2001 asutas piirkond täielikult tema kontrolli all oleva äriühingu Société Wallonne des Aéroports (edaspidi „SOWAER“), mille eesmärk oli arendada piirkonna lennujaamataristut, anda see taristu asjaomaseid lennujaamu käitavate äriühingute käsutusse ja hoida seda nõutavas seisukorras, võttes enda kanda suured hooldus- ja remonditööd. |
(40) |
Eelnevalt oli piirkond 23. mai 2001. aasta otsusega „rahastamismehhanismi väljatöötamise ja spetsialiseeritud äriühingu asutamise kohta“ kiitnud heaks SOWAERi põhikirja ja rahastamiskava aastateks 2001–2004, (24) nähes eeskätt ette Charleroi lennujaama tehtavate investeeringute kogumahu summas 3 753 miljonit Belgia franki, st ligikaudu 93 miljoni euro ulatuses, millest 28 miljonit eurot oli ette nähtud uue terminali rajamiseks (vt tabel 3). Tabel 3 23. mail 2001 piirkonnalt heakskiidu saanud SOWAERi rahastamiskavas ettenähtud taristuinvesteeringud
|
(41) |
Üksikasjalikum rahastamiskava, milles oli võetud arvesse Liège'i ja Charleroi investeerimiskavade viimaseid muudatusi, esitati SOWAERi haldusnõukogule 2002. aasta märtsis (25). Kõnealust kava ajakohastati seejärel regulaarselt (ligikaudu üks kord aastas). |
(42) |
Sama 23. mail 2001. aastal heakskiidetud SOWAERi rahastamiskava kohaselt oli panus keskkonnafondi 2002. aastal piiratud 75 miljoni Belgia frangiga (1,86 miljonit eurot). Kõnealuse rahastamiskava kohaselt hõlmasid SOWAERi tulud ka keskkonnafondi saldot, mis oli seotud talle delegeeritud ülesannete täitmisega. |
2.1.6. SOWAERI ja BSCA 15. aprilli 2002. aasta leping ning piirkonna ja BSCA 29. märtsi 2002. aasta lepingu lisaleping nr 3
(43) |
15. aprillil 2002 sõlmis SOWAER, kes oli 29. märtsil 2002 võtnud üle 1991. aastal BSCA-le antud riigimaaga seotud kontsessiooni, BSCAga lepingu selle kontsessiooni edasiandmise kohta (edaspidi „SOWAERi ja BSCA 2002. aasta leping“), mille kohaselt:
|
(44) |
Peaaegu samal ajal, 29. märtsil 2002, sõlmisid piirkond ja BSCA lisalepingu, millega muudeti piirkonna ja BSCA lepingu sätteid. Selle lisalepingu – piirkonna ja BSCA vahelise lepingu lisalepingu nr 3 (26) kohaselt kohustus piirkond maksma BSCA-le järgmised summad:
|
2.1.7. 3. aprilli 2003. aasta investeerimiskava läbivaatamine
(45) |
3. aprillil 2003. võttis Vallooni piirkonna valitsus teadmiseks investeerimiskava läbivaatamise. Läbivaatamine hõlmas eeskätt uue terminali teenindussuutlikkuse muutmist võrreldes esialgses investeerimiskavas ettenähtud tasemega. Kahe miljoni reisija teenindamist võimaldava mahu asemel nähti ette ehitada terminal, mis on suuteline teenindama kolme miljonit reisijat, samuti nähti ette esialgsega võrreldes suurema parkla ehitamine. Läbivaatamise tulemusel nähti ette lisainvesteeringud 33 miljoni euro ulatuses. |
2.1.8. SOWAERI ja BSCA 4. aprilli 2006. aasta leping ning piirkonna ja BSCA lepingu 10. märtsi 2006. aasta lisaleping nr 5
(46) |
SOWAERi ja BSCA 2002. aasta leping asendati 4. aprillil 2006 uue lepinguga (edaspidi „SOWAERi ja BSCA 2006. aasta leping“). Sellesse lepingusse on üle võetud SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingu põhisätted ning selles on täpsustatud teatud teenuseid, mida SOWAER BSCA-le osutab lisaks SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingus sätestatud teenustele. Lisaks sellele on kõnealuses lepingus muudetud BSCA SOWAERile makstava tasu suuruse arvutamise põhimõtteid. |
(47) |
Samaaegselt muudeti piirkonna ja BSCA vahelist lepingut 10. märtsil 2006 sõlmitud lisalepinguga nr 5. Piirkonna ja BSCA lepingu punktis 3.2.2 nähti nüüd ette, et
|
(48) |
Lisalepingus on samuti täpsustatud, et rahalise hüvitise suurus tuleb läbi vaadata enne 2009. aasta juunit. |
2.1.9. Piirkonna ja BSCA lepingu 15. jaanuari 2008. aasta lisaleping nr 6
(49) |
Piirkonna ja BSCA lepingut muudeti uuesti 15. jaanuaril 2008 (lisaleping nr 6). Tehtud muudatuste kohaselt:
|
2.2. Charleroi lennujaama areng
(50) |
Charleroi lennujaamas, kus siiani peaaegu puudusid regulaarsed kasutajad, hakkas alates 1. maist 1997 tegutsema lennuettevõtja Ryanair, kes käitas esialgu üht Dublini-Charleroi lennuliini. 2001. aasta aprillis avas Ryanair Charlerois oma esimese mandril asuva baasi, paigutades sinna esialgu kaks lennukit, ja avas uusi lennuliine (Shannon, Glasgow, Pisa, Venezia ja Carcassonne). |
(51) |
Ajavahemikul 2000–2013 suurenes Charleroi lennujaama kasutavate reisijate arv ligikaudu 200 000 reisijalt peaaegu 7 miljoni reisijani. Tabel 4 Charleroi lennujaama reisijate arvu statistika aastate lõikes
|
(52) |
Ryanair on alati teenindanud enam kui [70–80] (*1) % Charleroi lennujaama reisijate arvust. |
2.3. BSCA põhikiri ja aktsionärid
(53) |
BSCA aktsionäride koosseis on alates 2001. aastast mitmel korral muutunud. 2000. aasta lõpul oli BSCA omanik enam kui 80 % ulatuses Sambrinvest, (31) vähemusaktsionärid olid Cockerill Sambre, Igretec (32) ja mõned teised aktsionärid. |
(54) |
Esimene ettevõtete ühinemine toimus Vallooni piirkonna valitsuse 8. veebruari 2001. aasta otsuse alusel. Selle otsusega tegi valitsus piirkonna kontrollitavale äriühingule Sogepa (33) ülesandeks tagasi osta 2 680 BSCA aktsiat (mis moodustab 43,79 % äriühingu kapitalist), Sambrinvestile ja BSCA-le endale kuuluvad aktsiad ning osad, mida soovisid müüa „eraaktsionärid“. Lisaks sellele tegi valitsus sama kokkuleppega ülesandeks lennujaama haldamise eest vastutavale ministrile „valmistada ette aktsionäride kokkulepe, mis hõlmab SOWAERi, Sambrinvesti ja võimaluse korral ka Igreteci, mille alusel koordineeritakse volitusi BSCA aktsionäride üldkoosolekul, haldusnõukogus ja juhtkomitees“. |
(55) |
Piirkond otsustas samaaegselt suurendada BSCA kapitali: sellise rekapitaliseerimise põhimõtet sisaldas 2001. aasta mais tehtud Vallooni piirkonna valitsuse otsus (34). Kapitali suurendamine 3 941 300 euro ulatuses toimus 3. detsembril 2002; SOWAER tegi 3 808 660 euro suuruse kapitali sissemakse, saades vastu 49,23 % BSCA kapitaliosakutest. Tabel 5 BSCA aktsionäride koosseisu muutumine (35)
|
(56) |
Ajavahemikul 2002–2008 haldas SOWAER ligikaudu 49 % suurust osa BSCA kapitalist. Belgia ametiasutuste väitel toimus see haldamine Vallooni piirkonna valitsuse nimel. |
(57) |
2009. aastal avas BSCA oma kapitali ühele eraõiguslikule partnerile. Konsortsium Belgian Airports (edaspidi „Belgian Airports“), mis hõlmas Itaalia kontserni SAVE ja Belgia äriühingut Holding Communal S.A, (36) omandas 27,65 % lennujaama käitaja osadest. Belgian Airportsil on vetoõigus teatud oluliste otsuste puhul, sealhulgas Ryanairiga sõlmitud ärilepingute puhul. |
3. MEETMETE KIRJELDUS
(58) |
Käesolev otsus hõlmab kaht liiki meetmeid:
|
3.1. Piirkonna ja SOWAERi meetmed BSCA kasuks
(59) |
Menetlusega hõlmatud BSCA kasuks võetud meetmed on järgmised:
|
3.1.1. Charleroi lennujaama territooriumi ja taristu, sealhulgas investeerimiskava abil väljaehitatud taristu BSCA käsutusse andmine ja teatavate eeskätt suurte remonditööde teostamist hõlmavate teenuste osutamine kontsessioonitasu eest
3.1.1.1.
(60) |
SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingu alusel kohustub SOWAER:
|
(61) |
Investeerimiskava vaadati läbi igal aastal. Need läbivaatamised hõlmasid ajakohastamist, mis oli seotud kulude suurenemisega, mida 2002. aastal ei olnud võimalik ette näha, ja otsustega uute investeeringute kohta. Seejuures võttis Vallooni piirkonna valitsus 3. aprillil 2003 teadmiseks investeerimiskava läbivaatamise, mille oli teinud SOWAERi juhtkond. Läbivaatamine (38) hõlmas eeskätt uut terminali, mille teenindussuutlikkus oli esialgselt kavandatust suurem (3 miljonit reisijat 2 miljoni asemel), ning autoparklat, mis oli esialgu ettenähtust suurem. Läbivaatamise tulemusel nähti ette lisainvesteeringud 33 miljoni euro ulatuses. |
(62) |
Investeerimiskava vaadati läbi igal aastal kuni 2009. aastani (39). 2009. aastal toimunud SOWAERi haldusnõukogu tehtud viimase ajakohastamise tulemusel ulatus SOWAERi Charleroisse investeerimise kava maksumus ajavahemikul 2002–2010 kokku 219 103 435 euroni (40). Kuigi investeerimiskava nimetus oli „investeerimiskava aastateks 2002–2010“, nähti kulusid ette kuni 2017. aastani. Tabel 7 Investeerimiskavaga seotud kulud vastavalt 2009. aastal SOWAERi haldusnõukogu tehtud viimasele läbivaatamisele
|
(63) |
SOWAER kohustus lisaks suurtele remondi- ja hooldustöödele SOWAERi ja BSCA 2006. aasta lepingu kohaselt osutama BSCA arvel lisateenuseid, sealhulgas eri liiki nõustamisteenuseid (õigusalane, keskkonnaalane, finants- ja haldusnõustamine jm), teostama analüüse ja andma soovitusi seoses lennujaama tekitatava müraga ning aitama välja ehitada geoinfosüsteemi (GIS). |
3.1.1.2.
(64) |
Vastutasuna punktis 3.1.1.1 kirjeldatule maksab BSCA SOWAERile kontsessioonitasu. |
i) Lepingu sätted
a) Ajavahemik 15. aprillist 2002 kuni 31. detsembrini 2005
(65) |
SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingu alusel maksab BSCA SOWAERile kontsessioonitasu, mis hõlmab:
|
(66) |
Samas nähti piirkonna ja BSCA 29. märtsil 2002 muudetud lepinguga ette, et piirkond maksab BSCA-le toetust, mis võimaldab äriühingul „täita Charleroi lennujaama käitamise raames avaliku teenindamise ülesandeid, sealhulgas kanda territooriumi, ehitiste ja taristu kasutamisega seotud kulusid, mis SOWAER on tema käsutusse andnud“. Kõnealune toetus võrdub kindlasummalise piiratud tasuga, nii et tegelikult pidi BSCA maksma ainult muutuvat piiratud tasu. Lisaks sellele nähti SOWAERi ja BSCA 15. aprilli 2002. aasta lepingus ette, et BSCA on vabastatud kindlasummalise tasu maksmisest juhul, kui ta ei saa piirkonna toetust (43). |
b) Ajavahemik alates 1. jaanuarist 2006
(67) |
SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingu sätteid muudeti SOWAERi ja BSCA 2006. aasta lepinguga, mida kohaldati alates 1. jaanuarist 2006. Selle lepingu alusel (44) maksab BSCA SOWAERile järgmised summad:
|
(68) |
Samaaegselt muudeti piirkonna ja BSCA vahel 10. märtsil 2006 sõlmitud teenuste kontsessiooni lepinguga tingimusi, mille alusel piirkond maksis BSCA-le toetust SOWAERile makstava kindlasummalise tasu katmiseks, (47) ning võeti üle põhjenduses 66 osutatud maksmisest vabastamist puudutav säte (48). |
(69) |
SOWAERi ja BSCA 2006. aasta lepingu 27. mai 2009. aasta lisalepinguga nr 1 leppisid BSCA ja SOWAER kokku, et seoses lisaterritooriumi omandamisega SOWAERi poolt ja sellega seotud teenindamislepingu ulatuse laienemisega maksab BSCA alates 2009. aastast SOWAERile lisatasu (49) […] eurot ruutmeetri kohta. Need lisasummad ulatusid 2010. aastal 1 206 euroni, 2011. aastal 1 230 euroni, 2012. aastal 1 255 euroni ja 2013. aastal 1 280 euroni (50). |
ii) Tasu summad, mida BSCA maksab SOWAERile
(70) |
Eelnevaid asjaolusid arvesse võttes on tabelis 8 kokkuvõtlikult toodud summad, mis BSCA on tegelikult SOWAERile maksnud, võttes seejuures arvesse hüvitist, mille piirkond on BSCA-le SOWAERile edastamiseks maksnud. Tabel 8 Tasu summa, mille BSCA maksis SOWAERile (51)
|
3.1.2. Toetus, mida piirkond maksis lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste eest
3.1.2.1.
a) Ajavahemik 29. märtsist 2002 kuni 31. detsembrini 2005
(71) |
Piirkonna ja BSCA kontsessioonilepingu 29. märtsi 2002. aasta lisalepinguga nr 3 muudeti piirkonna ja BSCA lepingu punkti 3.2 sätteid ning nähti ette, et Vallooni piirkond hüvitab kulud, mis on seotud tuletõrje- ja hooldusteenustega:
|
(72) |
29. märtsi 2002. aasta lisalepinguga nr 3 muudeti ühtlasi ka tehnilise kirjelduse punkti 25 sätteid, mille kohaselt annab kontsessiooni saaja kontsessiooni andjale üle tuletõrje- ja hooldusteenustega seotud eelarve, ning peab nende kohta eraldi arvestust, mida kontsessiooni andev ametiasutus võib igal ajal analüüsida ja kontrollida. „See tegevusega seotud konto hõlmab seejuures järgmisi kulusid:
|
b) Ajavahemik 10. märtsist 2006 kuni 31. detsembrini 2007
(73) |
Piirkonna ja BSCA kontsessioonilepingu 10. märtsi 2006. aasta lisalepinguga nr 5 muudeti piirkonna ja BSCA lepingu punkti 3.2.2 sätteid järgmiselt: „Vallooni piirkonna iga-aastasesse eelarvesse kantakse järgmised summad: (…) Vallooni piirkonna BSCA-le makstav hüvitis seoses kuludega, mida BSCA kannab tuletõrje ning maapealse liikluse ja lennujaama ohutuse tagamiseks, võttes arvesse käesolevale lepingule lisatud tehnilise kirjelduse punktis 25 sätestatud tingimusi“. |
(74) |
Lisalepinguga nr 5 muudetakse samuti tehnilise kirjelduse punkti 25 sätteid. Muudetud punktis 25 on sätestatud, et „maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenused hõlmavad lennujaama jooksvat hooldust, hoonete, lennuradade, juurdepääsuteede, sõidukite tehnilist hooldust, lennuraja ja juurdepääsuteede väikseid asfalteerimistöid, jooksvat hooldust ja remonti, lennuraja üld- ja lähenemisvalgustite hooldust ja jooksvat remonti, niitmistöid, lennuraja puhastamist ja tähistust, lumetõrjet ja mis tahes muid teenuseid, mis võimaldavad tagada maapealse liikluse, lennujaama ja sellega seotud taristu kasutamise ohutuse, välja arvatud lennujaama piirkonnas asuvad äripinnad“. |
(75) |
Tehnilise kirjelduse punkti 25 kohaselt on rahalise toetuse ülempiir 2006. aastal 5 774 000 eurot. Kõnealust ülempiiri indekseeritakse igal aastal kuni 31. detsembrini 2009. Rahalise hüvitise suurus tuleb läbi vaadata hiljemalt 2009. aasta teisel poolaastal. |
(76) |
Lisaks sellele on 10. märtsi 2006. aasta lisalepinguga nr 5 lisatud tehnilise kirjelduse punktis 25.7 sätestatud, et hüvitise summa ei või olla suurem BSCA tegelikult kantud kuludest ning ülemäärase hüvitamise korral kohaldatakse järgmise aasta eelarves vastavat korrigeerimist. |
c) Ajavahemik alates 1. jaanuarist 2008
(77) |
Piirkonna ja BSCA kontsessioonilepingu 15. jaanuari 2008. aasta lisalepinguga nr 6 muudeti tehnilise kirjelduse punkti 25.1 sätteid ja lisati BSCA juba osutatavatele teenustele (56) lendude jälgimine ja registreerimine, lendude eelnev planeerimine, lennukite juhendamine ja julgestusmeetmed. |
(78) |
Lendude jälgimine ja registreerimine seisneb Vallooni piirkonna juhtkonna andmebaasi täiendamises ja hõlmab lendudega seotud teavet (reisijate arv, registreerimisandmed, piloodi nimi, lennuki tüüp, lennu laad, lennu lähtepunkt, lennuki kaal jne). Planeerimine hõlmab sidet, lennuplaane, teenindusaegu, raadioteateid ja lennukite parkimisala haldamist. Lendude jälgimise ja registreerimise ning lendude kavandamise tagab „navigatsioonibüroo“. |
(79) |
Lennukite juhendamine hõlmab kaht ülesannet: lennukite juhendamine parkimiskohale (stand), mida teostab lennuvälja piirkondade koordinaator iga lennuki saabumise puhul, ja „follow me“ teenus, mis seisneb lennuki juhtimises vastava sõiduki abil nende pilootide puhul, kes lennujaama ei tunne (ärilennud) või koodiga D suurte lennukite puhul. Charleroi lennujaamas on selliste toimingute hulk väga piiratud (maksimaalselt 100 lennukit aastas). |
(80) |
Julgestusteenused, mis on määratletud 15. jaanuari 2008. aasta lisalepinguga nr 6 muudetud tehnilise kirjelduse punktis 25.2, hõlmavad: „läbivalgustamist, kaamerasüsteeme, valve- ja patrullteenuseid, juurdepääsukontrolli ja külastajamärkide väljastamist“. BSCA delegeeris julgestusteenuste osutamise riigi osalusega aktsiaseltsile BSCA Security. BSCA Security täidetavad ülesanded on kindlaks määratud lähtuvalt 23. juuni 1997. aasta dekreedist Vallooni piirkonna lennujaamade asutamise kohta (57). BSCA Security omanikud on 51 % ulatuses Vallooni piirkond ja 49 % ulatuses BSCA. |
(81) |
Rahalise hüvitise maksmise tingimused on muudetud tehnilise kirjelduse punktis 25.1 määratletud järgmiselt:
|
(82) |
Tehnilise kirjelduse punkti 25.7 on muudetud ja selles on sätestatud, et hüvitise summa ei või olla suurem BSCA tegelikult kantud kuludest pärast kõnealuste teenuste kasutajatelt saadud võimalike tasude mahaarvamist. |
3.1.2.2.
(83) |
Tabelis 9 on kokkuvõtvalt esitatud Vallooni piirkonna poolt BSCA-le ja BSCA Securityle makstud toetussummad, välja arvatud „avaliku teenindamisega“ seotud toetus, mis katab iga-aastase kindlasummalise tasu. Tabel 9 Toetussummad, mis Vallooni piirkond maksis BSCA-le ja BSCA Securityle (59) ajavahemikul 2001–2013 (välja arvatud „avaliku teenuse osutamisega“ seotud toetus, mis katab iga-aastase kindlasummalise tasu)
|
3.1.3. SOWAERi teostatud kapitali suurendamine aktsiate märkimise teel
(84) |
Seoses arengukavade rakendamisega ja eeskätt seoses 2001. aastal Ryanairiga sõlmitavate lepingute läbirääkimistega esitati BSCA haldusnõukogule 31. juuli 2001. aasta teatis, milles oli öeldud, et „võib ette näha, et BSCA kannab kolme järgneva aasta jooksul kokku 164 miljonit kahjumit. Prognoosi kohaselt vähenevad äriühingu omavahendid 31. detsembri 2003. aasta seisuga 23 miljoni frangini, mis moodustab vähem kui 20 % praegusest 153 miljoni (Belgia) frangi suurusest kapitalist. Seetõttu tuleb selleks, et vältida ebakindlat olukorda, tuleb näha ette kapitali suurendamine 5 miljoni euro võrra“. |
(85) |
Tegelikult oli piirkond oma 23. mai 2001. aasta otsusega SOWAERi rahastamiskava kohta juba kinnitanud põhimõtte, mille kohaselt tehakse Vallooni piirkonna lennujaamu käitavate äriühingute kapitali järjestikused kapitalisüstid (60). SOWAERi selle ajajärgu rahastamiskavas nähti ette „osaluse võtmine BSCAs suurusjärgus +/– 60 miljonit Belgia franki ja seejärel, jaotatuna 3 aasta peale, 3 korda 30 miljonit Belgia franki (600 miljoni suurune kapital ja SOWAERi 25 % suurune osalus, st 150 miljonit)“, kokku seega 3,718 miljoni suurune kapitalisüst, mis jagunes kolme aasta peale. |
(86) |
Lõppkokkuvõttes toimus kapitali suurendamine ühekordselt 3. detsembril 2002. Märgitud kapital maksti täies ulatuses sisse; SOWAER tegi 3,809 miljoni euro suuruse kapitali sissemakse, saades vastu 49,23 % BSCA kapitaliosakutest (61). |
3.2. Meetmed, mis piirkond ja BSCA võtsid Ryanairi kasuks (62)
3.2.1. 2001. aasta lepingud
(87) |
Mõiste „2001. aasta lepingud“ hõlmab järgmisi lepinguid:
|
3.2.1.1.
(88) |
6. novembril 2001 sõlmis piirkond lepingu Ryanairiga. Selles lepingus nähti ette, et Ryanairi suhtes kohaldatakse maandumistasu suuruses 1 euro iga Ryanairi väljuva reisija kohta ning selle näol on tegemist 50 % suuruse allahindlusega võrreldes Vallooni valitsuse kindlaks määratud ja avaldatud tasu suurusega, ühtlasi erines ka selle tasu arvutusmeetod (64) (sel ajajärgul määrati lennuettevõtjate tasutavate lennujaamamaksude suurus kindlaks hinnakirja alusel, mille kinnitas ja avaldas Vallooni piirkonna valitsus ja mitte BSCA). Lisaks sellele kohustus piirkond hüvitama Ryanairile kahjumi, mida ettevõtja kandis otseselt seoses lennujaamatasude või lennujaama lahtiolekuaegade võimaliku muutumisega ajavahemikul 2001–2016, välja arvatud juhul, kui need muudatused olid toimunud Euroopa Liidu, föderaalvalitsuse, Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõudel või lähtuvalt rahvusvahelise õiguse muudest nõuetest. |
3.2.1.2.
(89) |
BSCA ja Ryanairi 2001. aasta lepingu alusel määras BSCA kindlaks Ryanairi suhtes kohaldatava lennukite maapealse teenindamise tasu suuruses 1 euro reisija kohta, (65) mis on 10 korda väiksem tasumäär kui BSCA poolt 2001. aastal teiste kasutajate suhtes kohaldatav hind. |
(90) |
BSCA võttis samuti kohustuse toetada rahaliselt ja erinevate teenuste osutamisega Charlerois asuva Ryanairi baasi rajamisega seotud kulude katmist (66). Selle toetuse suurus oli järgmine:
|
(91) |
Samaaegselt kohustus BSCA andma Ryanairi käsutusse 100 ruutmeetri ulatuses kontoripinda ja 100 ruutmeetri ulatuses laopinda („engineering store“) ning tagama ühiskasutuse korras juurdepääsu ühele õppeklassile. BSCA kohustus samuti tegutsema vahendajana selleks, et Ryanairil oleks võimalus minimaalsete kuludega või tasuta kasutada lennukite hooldamiseks ettenähtud angaari. |
(92) |
Lisaks sellele asutasid Ryanair ja BSCA 2001. aasta lepingu alusel ühise ärireklaamiga tegeleva äriühingu, mille nimetus on Société de Promotion de Brussels South Charleroi Airport (edaspidi „Promocy“). Promocy tegevuse eesmärk oli Charleroi linna ja piirkonna arendamine lennujaama ärilise käitamise teel (67) (Promocy rahastas näiteks osaliselt Ryanairi sooduspiletite müüki). BSCA ja Ryanair pidid Promocy tegevust rahastama võrdsetel alustel (68). Sellega seoses märkisid BSCA ja Ryanair võrdses ulatuses Promocy kapitali, mille suurus ulatus 62 500 euroni. Lisaks sellele maksid BSCA ja Ryanair mõlemad 4 euro suurust tasu iga Charleroi lennujaamast väljuva Ryanairi reisija eest. |
(93) |
2001. aasta lepingu alusel Ryanairi tehingutega seoses makstavad reisijatasud ja Promocy rahastamiseks makstavad tasud on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 10. Tabel 10 Ryanairi suhtes 2001. aasta lepingu alusel kohaldatavad tasud (69)
|
(94) |
Lennuettevõtja Ryanair võttis vastutasuks BSCA ees kohustuse rajada teatud arvu lennukite (kaks kuni neli lennukit) jaoks Charlerois baasi ja hoidma käigus lepingu alusel iga lennuki puhul vähemalt kolme Charleroist väljuvat lendu päevas 15 aasta kestel (2001–2016). Iirimaa ettevõte tagas lennujaama käitajale seega sellise reisijate arvu, mis võimaldas viimasel eeldada kasumit nii seoses lennujaamatasudega kui ka seoses lennundusega mitteseotud tegevusega. Lepingus on sätestatud, et kui Ryanair lõpetab tegevuse Charleroi lennujaamas lepingu kohaldamise viie esimese aasta jooksul, kohustub ta hüvitama BSCA-le kulud, mida BSCA kandis seoses osalemisega Ryanairi baasi rajamises ja reklaamitegevuses. Alates lepingu kohaldamise viiendast aastast vähenes lepingujärgse hüvitise suurus (70). |
3.2.2. Ministri 11. juuni 2004. aasta käskkiri ja BSCA 24. juuni 2004. aasta kiri
(95) |
Belgia väitel on siseriikliku õiguse kohaselt 2001. aasta lepingud 2004. aasta otsusega sisuliselt tühistatud. Piirkond otsustas 11. juunil 2004 võtta vastu ministri käskkirja, millega vähendatakse allahindluse korras lennukite maandumistasu Charleroi lennujaamas. See määrus jõustus tagasiulatuvalt 13. veebruaril 2004. Määruses nähti ette, et allahindluse korras kehtestatakse kõikide lennuettevõtjate jaoks kõikide regulaarliinide lennukite jaoks maandumistasu suuruseks 1 euro reisija kohta (st tegemist on tariifiga, mida kohaldati Ryanairi suhtes 2001. aasta lepingute alusel). Kõnealune üldine tasu suuruse vähenemine nähti ette kestusega kolmkümmend kuus kuud alates ministri määruse jõustumisest. |
(96) |
24. juuni 2004. aasta kirjaga (71) võttis BSCA Ryanairi ees kohustuse jätkata 2001. aasta lepingute tingimuste kohaldamist kuni 31. märtsini 2006, tagades seejuures lennuettevõtjale lennujaamateenuste kasutamise kogukulu 5 eurot väljuva reisija kohta, mis vastas hinnatasemele, mida oleks kohaldatud 2001. aasta lepingute alusel, kui neid oleks jätkuvalt kohaldatud 2005. ja 2006. aastal (vt tabel 10). Sellised ajutised äritingimused olid tingitud asjaolust, et kogu lennujaama tegevust arvestades ei ületatud maksimaalset taset 2 miljonit reisijat aastas, (72) samas, kuigi see tase 2004. aastal mõnevõrra ületati, (73) ei muudetud Ryanairi suhtes kohaldatavaid tingimusi 2004. ja 2005. aastal. |
3.2.3. 2005. aasta lisaleping
(97) |
3. veebruari 2005. aasta dekreediga andis piirkond lennujaamade käitajatele, sealhulgas BSCA-le (74) õiguse määrata kindlaks lennujaamatasude suurus. |
(98) |
Alates 1. aprillist 2006 tõsteti sellest tulenevalt BSCA kohaldatava üldise maandumistasu määra 2 euroni väljuva reisija kohta, kõnealune 2eurone määr kuulus indekseerimisele. Lisaks sellele kehtestati üldine iga-aastaste allahindluste süsteem, sõltuvalt väljuvate reisijate arvust, mis on esitatud tabelis 11. Tabel 11 Kõikide Charleroi lennujaamas tegutsevate lennuettevõtjate suhtes kohaldatav maandumistasude allahindlussüsteem alates 1. aprillist 2006 (75)
|
(99) |
9. detsembril 2005 tegi BSCA Ryanairile ettepaneku sõlmida 9. detsembri 2005. aasta seisuga uus ärileping (edaspidi „2005. aasta lisaleping“) ajavahemikuks 1. aprillist 2006 kuni 31. detsembrini 2015. Ryanair nõustus sellega. |
(100) |
2005. aasta lisalepingu kohaselt:
Tabel 12 2005. aasta lisalepingu alusel Ryanairi suhtes kohaldatavad tasud (76)
|
(101) |
Komisjon märgib, et tabelis 12 esitatud Ryanairi iga reisija kohta makstava tasu suurus vastab tasumäärale, mis nähti ette 2001. aasta lepingus, välja arvatud aasta […] puhul (77) (vt tabel 10). |
(102) |
Ja lõpuks on 2005. aasta lisalepingus sätestatud, et vähemalt 6 aasta jooksul pärast uue terminali käikuandmist rajab Ryanair Charleroisse vähemalt 4 lennukiga baasi ning tagab vähemalt [25–32] igapäevast lendu. Vastasel juhul peab Ryanair maksma [10–25] % võrra suuremat tasu. |
3.2.4. 2010. aasta lisaleping
(103) |
Alates 1. jaanuarist 2009 kehtestas BSCA uue iga reisija kohta võetava tasu, mida kohaldati kõikide Charleroi lennujaamas tegutsevate lennuettevõtjate suhtes ja mis oli seotud liikumispuudega reisijatega (edaspidi „liikumispuudega reisijate tasu“). Piirkonna ja BSCA lepingu lisalepinguga nr 7 antakse BSCA-le õigus sellise tasu kehtestamiseks, mis Belgia väitel vastab Euroopa Liidu õigusele (78). Liikumispuudega reisijate tasu suuruseks 2009. aastal määrati 19,5 eurosenti väljuva reisija kohta (79). |
(104) |
BSCA ja Ryanairi vahelise kirjavahetuse teel sõlmiti 6. detsembril 2010 BSCA ja Ryanairi lepingu lisaleping (edaspidi „2010. aasta lisaleping“). Selles on ette nähtud:
|
3.2.5. BSCA-le kuuluvate Promocy osade loovutamine
(105) |
31. märtsil 2010 loovutas BSCA oma 50 % suuruse osaluse äriühingus Promocy Ryanairile (81). BSCA loovutas aktsiad raamatupidamisliku hinnaga kokku 31 100 euro eest (st 100 eurot aktsia kohta). Kõik riskid ja kohustused kandusid üle ainuaktsionärile, kelleks oli Ryanair. |
(106) |
Belgia väitel ulatusid Promocy rahalised vahendid loovutamise hetkel 261 073 euroni (aktiva saldo, millest on maha arvatud kapital ja kohustuslik reserv) (82). BSCA loovutas seega poole Promocy kapitalist hinnaga, mis oli oluliselt madalam ettevõtte rahaliste vahendite poolest väärtusest. |
4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
4.1. Huvitatud isikute märkused seoses BSCA kasuks võetud meetmetega
4.1.1. Brussels International Airport Company (edaspidi „BAC“)
a) 2012. aasta septembris, pärast 2012. aasta menetluse laiendamise otsust edastatud märkused
(107) |
BAC on seisukohal, et kõikide 2012. aasta menetluse laiendamise otsuses nimetatud BSCA suhtes võetud meetmete näol on tegemist riigiabiga, mida ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks. |
(108) |
BACi väitel ei ole ühegi 2012. aasta menetluse laiendamise otsuses nimetatud investeeringu puhul tehtud õiguslikult siduvat otsust enne 12. detsembrit 2000. |
(109) |
BAC väidab, et mitte ükski kõnealustest taristuinvesteeringutest ei ole seotud avaliku võimu teostamisega, kuna kõigi nende puhul on tegemist lennujaama käitaja majandustegevuse põhiteguritega, sealhulgas tegevusega, mille eesmärk on täiustada lennujaama toimimist (nagu maandumissüsteemid või lennuraja laiendamine) või soodustada tema majandusarengut (nagu autoparklad, juurdepääsuteed või hooldusangaarid). |
i) BSCA makstavad tasud kontsessiooni ja taristu eest
(110) |
BAC väidab, et ükski BSCA kasuks võetud meetmetest, mida on kirjeldatud 2012. aasta menetluse laiendamise otsuses, ei ole kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. Võttes arvesse kõnealuse sektori tavapärast tasuvust, on piirkonna-SOWAERi investeeringu tasuvus märkimisväärselt madalam sellest, mida oleks eeldanud erainvestor (83). |
(111) |
BACi väitel ei piirdu ükski BSCA-le antud investeerimisabi vajaliku miinimumiga. Seda näitab asjaolu, et BSCA makstud summa kontsessiooni ja taristu eest püsis ajavahemikul 2002–2010 muutumatuna, välja arvatud summa suurenemine 2007. aastal, samas kui reisijate arv ja tulud samal ajavahemikul suurenesid. Seega suurenes BSCA jaoks taristu keskmine netoväärtus, kuid maksete keskmine netosumma vähenes. |
ii) SOWAERi teenused BSCA-le ja piirkonna hüvitatud teenused
(112) |
Seoses SOWAERi teenustega BSCA-le ja BSCA teenustega, mida rahastas piirkond, väidab BAC, et jättes kõrvale avaliku teenindamise ülesanded, nagu politsei ja toll, ei sekkunud Belgia riik ühegi teise Brüsseli lennujaama tegevuse puhul. BAC rahastab ise tuletõrje-, ohutus- ja hooldusteenuste kulusid. Teenuseid, mis on seotud lendude jälgimise, registreerimise ja planeerimisega, rahastab Brüsseli lennujaama kasutavate lennuettevõtjate eest otseselt Belgocontrol. Charleroi lennujaamas ei pea lennuettevõtjad nende teenuste kasutamise eest maksma. Vallooni piirkonna poolt BSCA-le hüvitatud teenuste kui selliste näol ei ole tegemist avaliku võimu teostamisega. |
(113) |
BAC leiab, et nende teenuste näol ei ole tegemist üldist majandushuvi pakkuvate teenustega, sest need on olemuslikult seotud lennujaama käitamisega ja lennujaama majandustegevuse põhiteguritega ning ei vasta Altmarki kohtuotsuses esitatud kriteeriumidele. |
(114) |
BAC leiab, et maksed, mis VAC tegi nende teenuste hüvitamiseks, ei ole kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ning nende näol on tegemist tegevusabiga. BSCA maksed piirkonnale taristu kasutamise eest olid väiksemad maksetest, mida erainvestor oleks pidanud vastuvõetavaks ning selline investor ei oleks nõustunud lisamaksetega teenuste eest, saamata selle eest vastavat tulu. |
(115) |
BAC rõhutab, et tegevusabi saab kuulutada siseturuga kokkusobivaks vaid erakorraliste asjaolude korral ning rangete kriteeriumide alusel vähem soodsates piirkondades. Charleroi lennujaam ei vasta ühelegi neist kriteeriumidest ning seetõttu ei saa kõnealust abi käsitada siseturuga kokkusobivana. |
iii) SOWAERI osalemine BSCA kapitali suurendamises
(116) |
BAC väljendab kahtlust selle kohta, et BSCA kapitali suurendamine 3. detsembril 2002. toimus kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. BAC rõhutab samuti, et selleks, et hinnata, kas erainvestor oleks kapitali suurendanud, ei saa võtta arvesse BSCA saadud muud abi. |
iv) Konkurentsi kahjustamine
(117) |
BAC väidab, et abi võimaldas Charleroi lennujaamal tugevdada oma konkurentsiseisundit võrreldes teiste lennujaamadega ja võrreldes teiste transpordiliikidega, nagu kiirrongid (TGV), sest see lubas BSCA-l kohaldada madalaid lennundusega seotud tasusid. Selle tulemusena võib täheldada erinevust Brüsseli lennujaamas ja Charleroi lennujaamas kohaldatavate tasude vahel, mis on eeskätt tingitud erinevustest reisijatasude ja ohutusega seotud tasude puhul. BSCA kohaldatavad lennundusega seotud tasud on turuhindadest madalamad, kui võrrelda neid Brüsseli lennujaamas ja teistes Charleroi lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas asuvates lennujaamades (nagu Eindhoveni, Lille'i ja Kölni/Bonni lennujaamad) kohaldatavate tasudega. |
(118) |
BACi väitel tingis see erinevus reisijate arvu vähenemise 2,5 miljoni reisija võrra ajavahemikul 2004–2011. Charleroi lennujaama areng ei olnud tingitud üksnes reisijate arvu suurenemisest, mida Brüsseli lennujaamas ei täheldatud, sellest annab tunnistust asjaolu, et võrdlusaluseks võetud Euroopa lennujaamade valimi puhul oli keskmine aastane reisijate arvu kasv 2005.–2011. aastal 20,5 %, samas kui Brüsseli lennujaama reisijate arv püsis muutumatuna. Lisaks sellele toimus sihtpunktide arvu ja lennusageduse suurenemine Charleroi lennujaamas samaaegselt sama sihtpunktiga lendude arvu vähenemise või lennuliinide sulgemisega Brüsseli lennujaamas. |
b) 2014. aasta mais, pärast lennujaamadele ja lennuliinidele antavat abi käsitlevate Euroopa Liidu suuniste jõustumist esitatud märkused
(119) |
BAC on seisukohal, et nii BSCA-le antud investeerimisabi kui ka tegevusabi näol on tegemist riigiabiga, mida ei saa käsitada siseturuga kokkusobivana. Lennundussuuniste jõustumine tugevdab BACi väitel seda järeldust veelgi. |
i) Investeerimisabi
(120) |
BAC on seisukohal, et BSCA-le antud investeerimisabi näol on tegemist riigiabiga, mida tuleb käsitada siseturuga kokkusobimatuna, kuna see abi ei ole proportsionaalne ühist huvi pakkuvate eesmärkidega (Brüsseli rahvusvahelist lennujaama see ei hõlmanud) ning ei piirdunud minimaalselt vajaliku abiga. |
ii) Tegevusabi
1. Riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses
(121) |
BACi väitel keskendus menetluse algatamise otsus peaasjalikult kohtlemise erinevusele vaadeldava tegevuse rahastamisel Charleroi lennujaama ning teiste samas liikmesriigis asuvate lennujaamade ja teiste lennujaamade, nagu Brüsseli lennujaam (Bruxelles-National), vahel. Sellega seoses leiab BAC, et kuivõrd Vallooni piirkond hüvitas BSCA-le vaadeldavate teenuste kulud, on selle näol tegemist riigiabi andmisega ja Belgia riigi diskrimineeriva kohtlemisega BACi suhtes, võrreldes BSCAga, kuna BAC pidi kõnealused kulud katma iseseisvalt. |
2. Riigiabi meetmete siseturuga kokkusobivus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses
(122) |
Lennujaamadele ja lennuliinidele antavat abi käsitlevate Euroopa Liidu suuniste (84) (edaspidi „lennundussuunised“) punktis 137 on sätestatud, et selleks, et antud tegevusabi saaks käsitada siseturuga kokkusobivana, peavad olema täidetud teatud kriteeriumid. BACi väitel ei ole BSCA-le antud tegevusabi puhul need kriteeriumid täidetud. |
a) Abi ei aita kaasa selgelt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele
(123) |
Olukorras, kus Charleroi ja Brüsseli lennujaam on konkurentsiolukorras samas teeninduspiirkonnas, on BSCA-le antav abi viinud Belgia lennujaamade läbilaskevõime dubleerimisele. Charleroi teenindusvõimsus on kasvanud, samas kui Brüsseli lennujaama teenindusvõimsust ei kasutata täiel määral ära. Charleroi ja Brüsseli lennujaama reisijate summa 2012. aastal ulatus 25,4 miljoni reisijani, see arv on aga madalam maksimaalsest reisijate arvust, mida Brüsseli lennujaam oleks suuteline teenindama. |
b) Vajaduse puudumine riigi sekkumise järele
(124) |
BAC rõhutab, et Charleroi aastane reisijate arv ajavahemikul 2001–2002 oli suurem kui 1 miljon reisijat ning ajavahemikul 2008–2009 suurem kui 3 miljonit reisijat. Võttes arvesse lennundussuunistes toodud kategooriaid, oleks BSCA pidanud katma suurema osa kuludest või isegi kõik kulud, mis tekkisid Charleroi lennujaamas komisjoni vaadeldava ajavahemiku jooksul. |
(125) |
BACi väitel ei oleks BSCA-le võinud anda mingit abi pärast lennundussuuniste jõustumist, sest alates 2009. aastast ületas lennujaama reisijate arv oluliselt 3 miljoni reisija piiri. |
c) Abi ei ole asjakohane ja selle summa ei ole proportsionaalne
(126) |
BACi väitel oleks BSCA-le järgmiste teenuste eest makstud summad pidanud olema asjakohasemad: toetus, mis maksti seoses lennujaamataristu tema käsutusse andmisega, summad, mis maksti tasuna SOWAERi osutatud teenuste eest ja Vallooni piirkonna makstav tasu teatud teenuste eest. BACi väitel ei piirdunud BSCA-le antud riigiabi vajaliku miinimumiga ning Vallooni piirkonnal ja SOWAERil oli võimalus kasutada konkurentsi vähemal määral kahjustavaid strateegiaid. |
d) Abi avaldab negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele
(127) |
BAC rõhutab esmalt, et erinevalt lennundussuuniste punktis 131 sätestatule ei käsitletud BSCA äriplaanis küsimust lennujaama arendamise mõju kohta Brüsseli lennujaama reisijate arvule. |
(128) |
Lisaks sellele juhib BAC komisjoni tähelepanu asjaolule, et vaadeldavat juhtumit ei saa võrrelda Gröningeni lennujaama juhtumiga, mille puhul komisjon otsustas, et tegevusabi võib käsitada siseturuga kooskõlas olevana. Selle juhtumi puhul tunnistas komisjon vajadust vähendada Schipholi lennujaama ülekoormust ning võttis arvesse asjaolu, et lennujaamad olid teineteisest piisavalt kaugel – need kaks tegurit ei kehti vaadeldava juhtumi puhul. |
(129) |
Antud abi, mis võimaldas BSCA-l langetada kunstlikult lennujaamatasusid, avaldas BACile järgmist negatiivset mõju: reisijate arvu märkimisväärne vähenemine ja lennukordade arvu vähendamine või lennuliinide sulgemine samadesse sihtpunktidesse, mida teenindab ka Charleroi lennujaam. |
(130) |
Seoses reisijate arvu vähenemisega Brüsseli lennujaamas rõhutab BAC, et see on eeskätt tingitud tema klientide ülemeelitamisest BSCA poolt. BAC märgib, et samas kui suurema osa Euroopa lennujaamade puhul võis täheldada reisijate arvu suurenemist ajavahemikul 2005–2013, püsis Brüsseli lennujaama reisijate arv muutumatuna, kuigi Charleroi lennujaama reisijate arv samal ajavahemikul kasvas. |
(131) |
BACi väitel on reisijate ülemeelitamisega seotud ka Brüsseli lennujaamas teatud lennuliinide sulgemine ja lennukordade arvu vähenemine. BAC näitab, et Brüsseli lennujaamas tuli teatud lennuliinid sulgeda üheaegselt Charleroi lennujaamas samalaadsete lennuliinide käivitamisega. |
(132) |
BAC leiab, et lähtuvalt uutest lennundussuunistest peaks komisjon oma tulevastes abiga seotud otsustes määrama kindlaks, et i) BSCA-le ei või anda mingit tegevusabi ega investeerimisabi pärast uute lennundussuuniste jõustumist, ii) Charleroi lennujaamas osutatavate lennujaamateenuste hinnad peavad olema piisavalt kõrged, et katta tekkinud marginaalseid kulusid. |
4.1.2. Brussels Airlines
a) BSCA-le antava abi olemasolu
i) Majandustegevus
(133) |
Brussels Airlines kinnitab, et teenuste näol, mis on seotud tuletõrje, hoolduse, julgestuse ja ohutusega ning teenuste näol, mis on seotud lennukite maandumise, õhkutõusmise ja taristuga, ei ole tegemist avaliku teenindamise ülesande täitmisega, vaid et need moodustavad osa lennujaama käitamisega seotud majandusetegevusest ning neid ei tohiks diskrimineerivalt toetada. Neid teenuseid ei saa käsitada üldist majandushuvi pakkuvate teenustena. Brussels Airlines väidab, et Vallooni piirkonnas rahastatakse teistes majandussektorites tuletõrjeteenuseid iseseisvalt ning see toimub niimoodi ka Brüsseli lennujaamas. Võttes arvesse asjaolu, et Vallooni piirkond katab Charleroi lennujaama ohutuse tagamiseks osutatavate teenuste kulud, ei nõua BSCA neid kulusid sisse lennuettevõtjatelt, samas kui Brüsseli lennujaam ei saa nende teenuste eest mingit hüvitist. Brüsselist väljuvate reisijate pealt tuleb samuti maksta Belgia tsiviillennunduse ameti tasu, mida Charleroi lennujaamast väljuvate reisijate pealt maksta ei tule. |
ii) Eelis
(134) |
Brussels Airlines ei leia, et piirkonna-SOWAERi tegevust BSCA toetamisel saaks käsitada turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja tegevusena. BSCA kasumlikkus tundub olevat üles paisutatud toetuste, hüvitiste ja kompenseerimismehhanismide abil, ilma milleta oleks ettevõtja kasumimarginaal olnud püsivalt negatiivne. Brussels Airlines kahtleb samuti selles, et BSCA ja SOWAERi summaarne kasumlikkus vastab turutavadele. Brussels Airlines väidab, et piirkond ei ole toiminud erainvestorina, kuna selline erainvestor ei investeeriks struktuurselt kahjumlikku äriühingusse. |
iii) Konkurentsi kahjustamine
(135) |
Ajavahemikul 2004–2012, kui Charleroi lühimaalendude reisijate arv kolmekordistus, püsis Brüsseli lennujaama reisijate arv muutumatuna, kuivõrd külastatavuse määr 2012. aastal võrdub 2004. aasta omaga. Brussels Airlines lisab, et ka tema ettevõtte reisijate arv vähenes […] miljonilt […] miljonini. Neid väiteid arvestades ning võttes arvesse, et tervikuna suurenes lennuväljade külastatavuse määr 34 % võrra, leiab Brussels Airlines, et kogu reisijate arvu suurenemine hõlmas Charleroi lennujaama. Brussels Airlines märgib, et ajavahemikul 2004–2007 paranesid Euroopa lennujaamade majandustulemused märkimisväärselt (enam kui 20 %), kuid Charleroi lennujaama puhul ei ole see tingitud mitte üksnes lennuliikluse mahu suurenemisest, vaid ka asjaolust, et suur hulk reisijaid, kes tavaliselt kasutasid Brüsseli lennujaama, eelistasid sellele Charleroi lennujaama. Brussels Airlines'i hinnangul on sellise reisijate arvu vähenemise ulatus Charleroi lennujaama arvel […] miljonit reisijat aastas, mis tähendab tulu vähenemist hinnanguliselt enam kui […] miljoni euro võrra aastas. |
b) BSCA-le antud abi kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(136) |
Brussels Airlines'i väitel ei ole komisjonil õiguslikku alust selleks, et kuulutada lubatavaks tegevusabi, mis i) on antud enne lennundussuuniste jõustumist ja ii) on andmise hetkel siseturuga kokkusobimatu. Lennundussuuniste tagasiulatuv kohaldamine on vastuolus õigussüsteemi üldpõhimõtetega, eriti juhul, nagu see on täheldatav praegu, kui tingimused, mille alusel saab tegevusabi kuulutada kokkusobivaks, on varasemaga võrreldes suhteliselt leebemad. |
(137) |
Esiteks ei võimalda Euroopa õiguse õiguskindluse põhimõte ja tagasiulatuva jõu puudumise põhimõte anda Euroopa Liidu õigusaktile õiguslikku mõju enne selle õigusakti avaldamist, välja arvatud erandjuhtudel. Brussels Airlines'i väitel ei ole vaadeldaval juhul tegemist erandliku olukorraga. |
(138) |
Teiseks on komisjoni teatises õigusvastase abi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta sätestatud, et komisjon peab ebaseadusliku abi siseturuga kokkusobivuse hindamisel lähtuma alati õigusaktides toodud kriteeriumidest, mis kehtisid abi andmise hetkel. Seetõttu ei saa komisjon Brussels Airlines'i väitel taganeda tema enda seatud eeskirjadest, minemata vastuollu õigussüsteemi üldpõhimõtetega (võrdse kohtlemise ja õiguspärase ootuse põhimõtted). Brussels Airlines'i väitel ei ole seega õiguslikku alust mitte kohaldada vaadeldaval juhul kõnealust teatist. |
(139) |
Ja lõpuks ei ole tegevusabi põhimõtteliselt siseturuga kokkusobiv. Brussels Airlines'i väitel on see põhimõte sõnaselgelt sätestatud 2005. aasta suunistes. |
(140) |
Brussels Airlines peab komisjoni lähenemist seda enam vastuvõetamatuks, et:
|
(141) |
Seetõttu olid Vallooni piirkond ja BSCA Brussels Airlines'i väitel väga hästi kursis riigiabi valdkonnas kohaldatavate kehtivate eeskirjadega. Abi keelamine ei lähe seega vastuollu õiguspärase ootuse põhimõttega. Seevastu tuleks lugeda täiesti ebaõiglaseks õigusvastase käitumise ja kolmandate isikute kahjustamise tagasiulatuv õigustamine, eriti eeskirju täitvate isikute kahjuks. Vajadus tagada huvide tasakaal nõuab ilmselgelt vaadeldava abi keelamist. |
(142) |
Brussels Airlines'i väitel tunnistab komisjon varjatult sellist kokkusobimatust, kohaldades lennundussuuniseid tagasiulatuvalt ilmselgelt õigusvastaselt antud tegevusabi suhtes. |
c) BSCA-le antud abi kokkusobivus uute lennundussuuniste alusel
i) Üldist huvi pakkuv eesmärk
(143) |
Brussels Airlines juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et riigiabi andmise strateegia positiivsed mõjud, nagu piirkondade areng ja nende ligipääsetavuse parandamine, on ebakindlad. |
(144) |
Väljakujunenud lennujaamade reisijate ülemeelitamine piirkondlikesse lennujaamadesse toob Brussels Airlines'i väitel kaasa mitmeid negatiivseid tagajärgi:
|
(145) |
Lisaks sellele rõhutab Brussels Airlines asjaolu, et tegevusabi anti Charleroi lennujaamale vaatamata sellele, et i) kõnealune lennujaam asub Brüsseli lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas ja ii) Brüsseli lennujaamal oli veel kasutamata läbilaskevõimet. Seetõttu leiab Brussels Airlines, et reisi- ja kaubalendude prognoosil põhinevas äriplaanis oleks tulnud arvestada lennujaama arengu võimalikku mõju Brüsseli lennujaama lennuliiklusele. Brussels Airlines rõhutab, et sellist hinnangut ei tehtud. Igal juhul, kui selline hinnang oleks tehtud, oleks see näidanud, et lennuliikluse mahu suurenemine Charleroi lennujaamas kahjustab lennuliiklust Brüsseli lennujaamas. Brussels Airlines'i väitel oleks selline tulemus ka vastanud tegelikkusele: see tähendab Charleroi lennujaama turuosa suurenemist, millega kaasneb Brüsseli lennujaama turuosa vähenemine ning Brussels Airlines'i lennusageduse vähenemine või teatud lennuliinide sulgemine. Seetõttu kinnitab Brussels Airlines veelkord, et BSCA-le antud tegevusabi ei toeta ühist huvi pakkuva eesmärgi täitmist. Vastupidi, kõnealused meetmed tõid kaasa olemasoleva ressursi ebaotstarbeka kasutamise ja raiskamise. |
ii) Abi vajalikkus
(146) |
Brussels Airlines meenutab, et lennundussuunistes on sätestatud, et tegevusabi võib anda, kui lennujaama aastane reisijate arv ei ole suurem kui 3 miljonit reisijat. Brussels Airlines rõhutab, et see piir ületati alates 2009. aastast. Lisaks sellele märgib Brussels Airlines, et BSCA-le antava tegevusabi suurus aastatel 2002–2008 ei muutunud, kuigi teoreetiliselt oleks BSCA pidanud olema suuteline katma järjest suurema osa oma tegevusega seotud kuludest. Lisaks sellele oleks Charleroi lennujaam pidanud alates 2009. aastast olema suuteline katma oma tegevuskulud ja ei olnud seega abikõlblik muu tegevusabi saamiseks. |
iii) Asjakohatu abi
(147) |
Brussels Airlines väidab, et isegi kui oleks võimalik tõendada, et tegevusabi andmine Charleroi lennujaamale oli 2008. aastal veel vajalik, on ta veendunud, et BSCA riikliku rahastamise näol riigiabi andmise teel oli tegemist ebakohase strateegiaga, kuna Charleroi lennujaam ei olnud kasumlik. Lisaks sellele rõhutab Brussels Airlines, et kõnealused meetmed on ebakohased ka seetõttu, et Vallooni piirkond ei ole talle teadaolevalt oma abimeetmeid eelnevalt võrrelnud meetmetega, mis kahjustaksid konkurentsi vähemal määral. |
iv) Konkurentsi kahjustamine
(148) |
Brussels Airlines meenutab, et Charleroi lennujaam asub Brüsseli lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas ning Brüsseli lennujaamal ei olnud vaadeldaval perioodil veel kasutamata läbilaskevõimet. Lisaks sellele rõhutab Brussels Airlines, et kui Charleroi lennujaama reisijate arv viimastel aastatel suurenes, siis Brüsseli lennujaama reisijate arv vähenes, vaatamata asjaolule, et lennuliikluse üldine maht suurenes kõikides Euroopa riikides. |
4.1.3. Lennuettevõtjate esindajate assotsiatsioon (BAR)
a) Märkused pärast 2012. aasta menetluse laiendamise otsust
(149) |
BAR märgib, et Brüsseli lennujaamas kannavad terminaliteenustega seotud kulusid (tasud), ohutuse tagamisega seotud kulusid ja teatud julgestuse tagamisega seotud kulusid ning tuletõrjeteenuse kulusid lennujaama kasutajad, samas kui piirkondlikes lennujaamades kannavad need kulud lennujaamade haldamisega tegelevad või piirkondlikud ametiasutused. BARi väitel on selle näol tegemist piirkondlikele lennujaamadele antava olulise eelisega. |
b) Pärast lennujaamadele ja lennuliinidele antavat abi käsitlevate Euroopa Liidu suuniste jõustumist esitatud märkused
i) Brussels South Charleroi Airportile (BSCA) antud tegevusabi konkurentsi kahjustav mõju
(150) |
BAR meenutab lühidalt kõnealuse abi laadi: tegemist tegevusabiga, mida Vallooni piirkond andis BSCA-le, mis „tõenäoliselt anti vähemalt osaliselt edasi Ryanairile“. |
(151) |
BAR ei nõustu sellega, et komisjon, teatades, et ta soovib kohaldada lennundussuunistes sätestatud põhimõtteid „kõikidel juhtudel, kui lennujaamadele antakse tegevusabi, seda ka juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014“, läheb vastuollu õiguskindluse põhimõttega ja kasutab lähenemisviisi, mis ei ole kooskõlas sellega, mida ta kasutas 2002. aastal oma teatises ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta, kuivõrd BAR leiab, et kõnealuses teatises on täpsustatud, et abi tuleb hinnata „lähtuvalt õigussätetest, mis kehtisid abi andmise hetkel“. Lisaks sellele leiab BAR, et komisjoni strateegia muutumine piirab ka põhjendamise põhimõtte kohaldamist, kuivõrd komisjon ei selgita, miks lennundussektori areng mõjutab varasema tegevusabi uurimist, ega seda, miks kõnealune muudatus hõlmab üksnes tegevusabi ja mitte varasemat stardiabi või investeerimisabi. Sellega seoses rõhutab BAR, et juhul, kui komisjon kuulutab varasemalt antud abi siseturuga kokkusobivaks, samas kui ta varasemalt on otsustanud teisiti, oleks see vastuolus mitte üksnes eelnevalt nimetatud põhimõtetega, vaid ühtlasi ka heade juhtimistavadega ja õiguspärase ootuse põhimõttega. |
(152) |
BARi väitel ei ole vaadeldavad abimeetmed, sealhulgas BSCA-le varasemalt antud abi siseturuga kokkusobiv isegi juhul, kui seda käsitleda lennundussuuniste alusel, järgmistel põhjustel:
|
ii) Lisamärkused võrdse konkurentsi tingimuste kohta
(153) |
BARI väitel, kui BSCA leiab, et teatud lennujaama osutatavate teenuste hüvitamiseks antud abi tuleb pidada lubatavaks, tuleb neid teenuseid võrrelda Brüsseli lennujaamas osutatavate samade teenustega. Samas rõhutab BAR, et teatavaid BSCA teenuseid, mida käsitatakse avalike teenustena, ei peeta sellisteks Brüsseli lennujaamas. |
(154) |
BAR rõhutab asjaolu, et lennujaamatasu võtmine ei tohi viia diskrimineeriva olukorra tekkimisele kasutajate vahel. Eeskätt osutab BAR Ryanairi suhtes kohaldatud lennujaamatasude allahindlusele, mida ei saanud kasutada teised selles lennujaamas tegutsevad lennuettevõtjad, ning asjaolule, et Brüsseli lennujaamas kohaldatavad lennujaamatasud on märkimisväärselt kõrgemad. |
(155) |
BAR meenutab, et alates sellest, kui Brüsseli lennujaam erastati, ei käsitatud kõnealuste teenuste osutamist ilmselgelt enam seotuna avaliku sektoriga. Nende teenuste näol on tegemist „reguleeritud tegevusega“, mille puhul kasutajate või reisijate makstavaid tasusid kontrollitakse vastavalt kindlaksmääratud skeemile. |
(156) |
Lisaks sellele juhib BAR komisjoni tähelepanu risttoetuste võimalusele, kuna Ryanair tegutseb samaaegselt nii Charleroi kui Brüsseli lennujaamas. Kui selline hüpotees leiaks kinnitust, oleks selle näol ilmselgelt tegemist konkurentsi kahjustamisega. |
4.1.4. Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus (AEA)
a) Märkused pärast 2012. aasta menetluse laiendamise otsust
(157) |
AEA märgib, et piirkondlikele lennujaamadele antavad toetused on vastuvõetavad vaid juhul, kui neid saavad kasutada diskrimineerimata kõik lennujaama kasutajad ja nendega ei kahjustata konkurentsi samas teeninduspiirkonnas asuvate lennujaamade vahel. AEA nõustub sellega, et lennujaamad saavad kohandada oma taristut, nii et see vastab nende kasutajate spetsiifilistele vajadustele, eeldusel, et järgitakse läbipaistvuse ja kulutõhususe põhimõtteid ning diskrimineerimiskeeldu |
4.1.5. Air France
a) Märkused pärast 2012. aasta menetluse laiendamise otsust
(158) |
Air France leiab, et komisjon ei peaks heaks kiitma meetmeid, mida ta peab tegevusabiks, mis kahjustab lennuettevõtjate ja lennujaamade vahelist konkurentsi. Air France leiab, et komisjon peaks tegema ammendava võrdluse Charleroi lennujaamas kohaldatavate tasude ja teistes samas teeninduspiirkonnas asuvates lennujaamades, eeskätt Brüsseli lennujaamas kohaldavate tasude vahel. |
(159) |
Lisaks sellele ei nõustu Air France sellega, et uusi suuniseid kohaldatakse lennujaama käitajatele antava abi suhtes tagasiulatuvalt isegi juhul, kui kõnealust abi anti enne nende suuniste avaldamist, tuues välja järgmised põhjused:
|
(160) |
Air France väidab, et uute suuniste kohaldamise tulemusena antakse eelis uutele ettevõtjatele turul pikaajaliselt tegutsenud ettevõtjate arvel. Võimaldades uuel ettevõtjal maksta seoses oma tegevusega vaid tema kuludele lisanduvat osa, diskrimineerivad need suunised lennujaama varasemaid kasutajaid, kes peavad maksma suuremaid tasusid. |
(161) |
Air France tuletab meelde, et kuigi teoreetiliselt võib lennujaama taristule mittediskrimineeriva juurdepääsu nõue tunduda hõlpsalt täidetavana, on tegelik olukord sellest erinev ning käitamismudelid pannakse teadlikult halvemasse olukorda. |
4.1.6. BSCA
a) Märkused pärast 2012. aasta menetluse laiendamise otsust
(162) |
BSCA kutsub komisjoni üles menetlust lõpetama, kuna temale endale või tema kaubanduspartneritele ei ole antud riigiabi. |
(163) |
Esiteks väidab BSCA, et seoses juhtumi algusest möödunud ajaga on BSCA-l ja tema kasutajatel tekkinud õiguspärane ootus. BSCA meenutab, et komisjonile teatati juba esimese uurimise käigus, mis lõppes 2004. aasta otsusega, mehhanismist, mida rakendasid Vallooni piirkond ja BSCA kontsessioonilepingu ja selle hilisemate muudatuste raames 1991. aastal. Seetõttu ei nõustu BSCA komisjoni uurimisega hõlmatavate meetmete ulatuse laiendamisega. |
(164) |
BSCA juhib komisjoni tähelepanu piirkondlike lennujaamade olulisusele piirkonna majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohast, samuti seoses piirkonna juurdepääsetavuse parandamisega ning turismi arendamisega. BSCA leiab, et lennutranspordi konkurentsile avamine tekitas uue reisijate kategooria, kelle huvi keskendub linnakülastustele (city trips) ja lühikestele perekondlikele reisidele ning et uued odavlendudega seotud majandusmudelid vastavad sellele uuele nõudlusele. Seetõttu leiab BSCA et ta on vaid väga piiratud konkurentsiolukorras Brüsseli lennujaamaga. Sellega seoses rõhutab BSCA, et varem avatud Dublini liin ja Charleroi Bruxelles Sud lennujaam mõjutavad Brüsseli lennujaama vaid väga piiratud ulatuses (85). BSCA põhjendab oma edukust Vallooni piirkonna viimastel aastatel rakendatud dünaamilise strateegiaga, lennujaama taristu paindlikkusega ja lennujaama meeskonna dünaamilisusega. |
(165) |
Seoses üldist huvi pakkuvate teenustega meenutab BSCA, et ta on alates 1991. aastast saanud hüvitist selliste teenuste osutamise eest vastavalt Vallooni piirkonna riiklike ametiasutustega kokkulepitud tehnilise kirjelduse punkti 25 sätetele. BSCA ei nõustu komisjoni 21. märtsi 2012. aasta otsuses tehtud analüüsiga, väites, et tegemist on mittemajandusliku tegevusega. Lennujaama käitaja leiab, et selle analüüsi puhul on ühelt poolt tegemist taganemisega komisjoni varasemas otsustuspraktikas väljendatud seisukohtadest ja teiselt poolt rahvusvaheliste transpordi julgestuse ja ohutuse valdkonna eeskirjade mittetunnustamisega. BSCA meenutab komisjonile, et kõnealused üldhuviteenused, mida varem osutasid riiklikud haldusstruktuurid, anti talle üle selleks, et tagada nende nõuetekohane haldus ja paindlikkus. Kokkuvõttes tuleb öelda, et Vallooni piirkonna ametiasutuste makstav hüvitis on seotud ülempiiriga, see on kuludega põhjendatud ja ei anna BSCA-le mingit kasumit. Ülemäärase hüvitise vältimiseks on rakendatud kontrollisüsteem. |
(166) |
Seoses kapitali suurendamisega meenutab BSCA, et komisjon ei väljendanud sellega seoses mingeid kahtlusi esimese uurimise käigus, ning väidab, et see suurendamine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega. Lennujaama käitaja lisab, et kõnealune kapitali suurendamine toimus usaldusväärse ja realistliku äriplaani alusel ning et see oli põhjendatud äriühingu tegevuse arendamise käigus esilekerkinud vajadustega. Sellega seoses rõhutab BSCA, et komisjon on juba 2004. aastal märkinud, et 2003. aasta prognoositavad majandustulemused olid paremad kui 2001. aasta äriplaanis eeldatud. KA BSCA vahendusel reisinud reisijate arv ning 2011. aasta tegevustulem ületasid kõnealuses äriplaanis toodud hinnangulisi prognoose. Ja lõpuks võimaldas BSCA ja tema partneri Ryanairi tegevuse areng SOWAERil ära kasutada BSCA saavutatud häid tulemusi selleks, et saada märkimisväärset lisandväärtust seoses äriühingu osa aktsiate müügiga 2009. aastal. |
4.2. Huvitatud isikute märkused seoses Ryanairi kasuks võetud meetmetega
4.2.1. Britannia
(2002. aasta menetluse algatamise otsuse järel edastatud märkused)
(167) |
Lennuettevõtja Britannia leiab, et tuleb pidada tavapäraseks, et lennujaamadel on õigus pakkuda turundustegevuse tuge ja allahindlusi seoses lennuettevõtjate tegevusest tingitud reisijate arvu suurenemisega, eriti kui tegemist on lennujaamadega, mis ei ole veel välja kujunenud. Samas peavad need soodustused olema proportsionaalsed, realistlikud ja ajaliselt piiratud. Britannia väljendab muret seoses konkureerivate lennuettevõtjate vahel vaadeldaval juhul tekkiva ebavõrdsusega. Lennujaamatasud on ebavõrdsed ja ebarealistlikud, samas kui odavlennuettevõtjad kasutavad samadel alustel lennuradu, terminale ja ohutust tagavaid vahendeid. |
4.2.2. Scandinavian Airlines
(2002. aasta menetluse algatamise otsuse järel edastatud märkused)
(168) |
SAS meenutab, et Euroopa taeva konkurentsile avamine tõi kaasa terava konkurentsiolukorra tavalennuettevõtjate vahel ning andis võimaluse asutada uusi lennuettevõtjaid, kes võtsid kasutusele uued ettevõtlusvormid. On äärmiselt oluline, et see konkurents vastaks teatud eeskirjade kogumile, mida kohaldatakse läbipaistvalt ja diskrimineerimist välistavalt. |
4.2.3. KLM Royal Dutch Airline
(2002. aasta menetluse algatamise otsuse järel edastatud märkused)
(169) |
KLM selgitab, et odavlennuettevõtjad ja tavalennuettevõtjad pakuvad erinevaid tooteid ning mõlemat liiki ettevõtjatel on õigus olemasolule nii ärilises kui ka tegevusega seotud plaanis Odavlennuettevõtjad väldivad tavaliselt suuri lennujaamu, mille logistika võib olla keeruline ning mille kasutuskulud on suuremad: nad eelistavad piirkondlikke lennujaamu, mis võimaldavad neil kasutada kiireid ja odavamaid menetlusi. Neid arenguid ei saa eitada, kuid neid ei saa kasutada abi andmise põhjendusena. KLMi väitel lähevad Charleroi lennujaamas Ryanairile võimaldatud eelised kaugemale sellest, mida peetakse lubatavaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt, ning see, et Ryanair pakkus kompensatsiooniks teatud arvu Charleroi lennujaamas baseeruvaid lennukeid, ei muuda seda asjaolu. |
4.2.4. Air France
(2002. aasta menetluse algatamise otsuse järel edastatud märkused)
(170) |
Air France leiab, et Ryanairi suhtes kohaldatud tasude vähendamine ning Vallooni piirkonna ja BSCA teostatav vastavate kulude katmine seavad ebasoodsasse olukorda Ryanairi konkurendid, kes tegelevad lendudega ühendusesisesel turul. Maandumistasu allahindlus võimaldab Ryanairil vähendada oma tegevuskulusid ja muudab ta seeläbi oma konkurentidega võrreldes konkurentsivõimelisemaks, mitte üksnes arvestades tema Charleroist väljuvaid lende, vaid silmas pidades ka kogu Ryanairi võrgustikku tervikuna. Vallooni piirkonna võetud hüvitamiskohustust tuleb samuti käsitada eelisena, mis tagab Ryanairi jaoks tegutsemise tingimuste stabiilsuse, samas kui mis tahes lennujaama kasutamispraktika näitab, et äriline ja regulatiivne keskkond ei ole kunagi muutumatu. Nii võib lennujaamatasude määr tõusta juhul, kui lennujaama käitajal tuleb rahastada teatud erimeetmeid, mis võivad olla seotud vajadusega võtta vastu teisi lennuettevõtjaid, kes soovivad tegutseda Charleroi lennujaamas, samuti võib lennujaama kasutustingimusi muuta keskkonnameetmete areng. |
4.2.5. Austrian Airlines
(2002. aasta menetluse algatamise otsuse järel edastatud märkused)
(171) |
Austrian Airlines'i väitel tõi odavlennuettevõtjate turuleilmumine kaasa nende lennuettevõtjate tegevusest huvitatud lennujaamade ja piirkondade toetuste laine. Selline areng seab kahtluse alla põhimõtte, mille kohaselt hüvitatakse taristu käitaja käsutusse andmine, samas on tegemist tsiviillennunduse valdkonnas üldise põhireegliga. Antud abi ei ole kahanev ning on sõltumatu Ryanairi edukusest käitatavatel lennuliinidel, ühtlasi antakse kõnealust abi ainult ühele lennuettevõtjale, mis toob kaasa diskrimineerimise. Austrian Airlines leiab, et selline „koostöö“, nagu on täheldatav Ryanairi ja Vallooni piirkonna vahel, toob kaasa olulise konkurentsi kahjustamise lennuettevõtjate vahel ning on sügavalt vastuolus lennunduse siseturu hea toimimise eesmärgiga. |
4.2.6. Charleroi-Gosselies' lennujaama piirkonna ja naabruses asuvate kommuunide elanike assotsiatsioon (ARACH)
(2002. aasta menetluse algatamise otsuse järel edastatud märkused)
(172) |
ARACH väljendab muret seoses asjaoluga, et Ryanairile antud rahaline abi toob kaasa „lennujaama ohjeldamatu arengu“, linnakeskkonnas ning nad märgivad, et „linnakodanike ja maksumaksjatena ei saa me nõustuda sellega, et eraettevõtjale antakse vaidlusalust riiklikku abi, kuivõrd selle näol on tegemist Vallooni piirkonna eelarveliste vahendite raiskamisega“. |
4.2.7. Huvitatud isik A
(2002. aasta menetluse algatamise otsuse järel edastatud märkused)
(173) |
Huvitatud isiku A väitel on ta „äärmiselt häiritud“ riiklike struktuuride antud toetuste pärast, millega kahjustatakse konkurentsitingimusi eri transpordiliikide vahel: „Lennuettevõtja Ryanair saab riiklikku toetust Charleroi-Londoni liini eest, samas kui Eurostar, mida käitavad ühiselt SNCB, Briti raudtee ja SNCF, seda ei saa. Mõlemad transpordiliigid on samas Brüsseli-Londoni liinil otseses konkurentsiolukorras. Üksnes raudtee-ettevõtted peavad tegema ühenduse jaoks kulutusi, ostma vagunid ja vedurid, maksma taristuga seotud tasud ja tunnelitasu jne. Seega ei saa rääkida konkurentide võrdsest kohtlemisest“. |
4.2.8. Huvitatud isik B
(2002. aasta menetluse algatamise otsuse järel edastatud märkused)
(174) |
Huvitatud isik B märgib, et Ryanairile antud eelised leevendavad ettevõtte kulude struktuuri ja võimaldavad tal kasutada madalamaid hindu. Selline praktika kahjustab konkurentsitingimusi, sõltumata sellest, kas kõnealused ettevõtjad tegutsevad Charlerois või Brüsseli lennujaamas ning sõltumata sellest, milliseid lennuliine nad käitavad. „Low-cost“ ehk odavlennuettevõtjate vahelise konkurentsi puhul ei ole tegemist konkurentsiga, mida saaks analüüsida iga üksiku lennuliini puhul eraldi. Paljude reisijate jaoks on näiteks Venezia või Barcelona lennuliinid omavahel asendatavad. Konkurents toimib seega kõikidel lennuliinidel. |
(175) |
Kõnealune ettevõte selgitab, et Brüsselist väljuva lennu puhul on otseste kulude suurus 32,14 eurot reisija kohta, samas kui Charleroist väljuva Ryanairi lennu puhul on need kulud 5 eurot (86). |
(176) |
Isegi võttes arvesse, et maapealse teenindamise kulud on Ryanairi puhul väiksemad kui teiste lennuettevõtjate puhul, märgib kõnealune huvitatud isik, et väga suur hulk maapealse teenindamise toiminguid on vajalikud kõikide lennuettevõtjate puhul. Asjaolu, et maapealse teenindamise turg on Brüsseli lennujaamas konkurentsile avatud, tähendab, et maapealse teenindamise kulud ei tohiks Brüsseli lennujaamas olla märkimisväärselt kõrgemad kui Charleroi lennujaamas. Maapealse teenindamise kulud on väikestes lennujaamades üldjuhul suuremad kui suurtes lennujaamades, kuna asjaomased ettevõtjad ei saavuta väikestes lennujaamades tavaliselt piisavat suurust, et saada kasu mastaabiefektist. Kõnealune huvitatud isik leidis, et Ryanair hoidis 2003. aastal maapealse teeninduse ja maandumistasu tegelike hindadega võrreldes kokku 17 miljonit eurot. Ta leiab samuti, et BSCA ei võtnud arvesse mõju, mida avaldas nõukogu direktiiv 96/67/EÜ: (87) lennujaam pidi saavutama reisijate arvu kaks miljonit reisijat aastas küllalt kiiresti ja BSCA oleks pidanud selle piiri juures kohaldama direktiivi sätteid ning avama maapealse teeninduse turu teistele ettevõtjatele. |
(177) |
BSCA ei toiminud turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, vaid tema tegevuse aluseks olid Vallooni piirkonna juhtnööride kohaselt poliitilised ja sotsiaalsed põhjused. 15 aasta pikkune lepingutähtaeg ilmselt ei võimalda BSCA-l kehtestada ennast kasumliku ettevõttena ja tal esineb jätkuvalt tegevusega seotud probleeme. Investeeringu tagasiteenimise võimalus võib muutuda kahtlaseks, kui Ryanair peaks loobuma (88). |
(178) |
BSCA sai Vallooni piirkonnalt hüvitist, olgu siis tegemist lennujaamatasudest saadava tuluga 65 % ulatuses või taristu tasuta tema käsutusse andmisega, samas maksis Vallooni piirkond hüvitist SOWAERile. Põhimõtteliselt peavad kõik Vallooni piirkonna tehtavad maksed olema piiratud BSCA kantavate avaliku teenindamisega seotud kuludega, kuid sellega seonduv olukord on ebaselge. |
(179) |
Kõnealune ettevõtja, kes tunnistab, et ta on samuti mõnikord saanud „turundusega“ seotud eeliseid uute lennuliinide avamiseks, kuid talle ei ole kunagi võimaldatud lennujaamatasude või maapealse teenindamise tasude vähendamist, leiab, et Ryanairile Charlerois antud eelised lähevad kaugemale tavapraktikast. Samas leiab ta, et on võtnud sama suuri äririske, asudes tegutsema Brüsseli lennujaamas ajajärgul, kui konkurents Sabenaga oli väga pingeline. |
(180) |
Asjaolu, et ka teatud teised lennujaamade käitajad annavad Ryanairile eeliseid, ei ole asjakohane tõendamaks, et Charleroi lennujaam käitus turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestorina. Ettevõte osutab Steinike & Weiling (89) kohtuotsusele. |
4.2.9. Brussels International Airport Company, hilisem Brussels Airport Company (edaspidi „BAC“)
(2002. aasta menetluse algatamise otsuse järel edastatud märkused)
(181) |
BACi väitel ei toiminud BSCA turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestorina, kuna antud eelised erinesid ulatuse poolest teiste lennujaamade antud eelistest (90). Asjaolu, et Ryanair saab eeliseid ka teistelt lennujaamadelt, ei saa pidada asjakohaseks, sest ka nende eeliste näol võib olla tegemist riigiabiga. |
(182) |
Huvitatud isik juhib komisjoni tähelepanu mitmele asjaolule, mida tuleks arvesse võtta, analüüsides BSCA kasumlikkuse võimalikku taastumist, ja mis tunduvad välistavat igasuguse kasumi keskpikas perspektiivis: |
(183) |
Vallooni piirkond rekapitaliseeris BSCA nelja miljoni euro ulatuses 2002. aasta detsembris.
|
4.2.10. Huvitatud isik C
(pärast 2012. aasta menetluse laiendamise otsust edastatud märkused)
(184) |
Huvitatud isik C leiab, et eelised, mis Vallooni piirkond andis BSCA-le ja Ryanairile, kahjustavad konkurentsi, ning et Charleroi lennujaam ja Brüsseli lennujaam tegutsevad samal turul. |
(185) |
Huvitatud isik C väljendab kriitilist suhtumist Vallooni piirkonna, BSCA ja Ryanairi seoste suhtes ja sellega seotud lennuettevõtjatele kohaldatavate tasumäärade erinevuse suhtes Brüsseli lennujaamas ja Charleroi lennujaamas. Konkreetsemalt leiab ta, et i) hooldustasu ei jagune lennujaama kasutajate vahel, vaid selle hüvitab Vallooni piirkond, ii) maandumistasudega antakse Ryanairile eelis […]. |
(186) |
Huvitatud isik C väidab samuti, et Ryanair ei maksa lennujaama haldamisega seotud tavapäraste kulude eest, mis on seotud näiteks tuletõrjeteenustega, taristu väljaehitamise ja laiendamisega ning reisijatasudega. |
4.2.11. Brussels Airlines
a) Riigiabi olemasolu
i) Valikuline eelis
(187) |
Brussels Airlines leiab, et Ryanair sai valikulise eelise võrreldes teiste lennuettevõtjatega. |
(188) |
Abi, mida piirkond ja SOWAER BSCA-le andsid, vähendab selle ettevõtte tegevuskulusid ning võimaldab tal kohaldada lennuettevõtjate, sealhulgas Ryanairi suhtes madalamaid tasusid, vähendades sellega ka kõnealuse lennuettevõtja tegevuskulusid. Eeskätt, võttes arvesse asjaolu, et Vallooni piirkond katab Charleroi lennujaama ohutuse tagamiseks osutatavate teenuste kulud, ei nõua BSCA neid kulusid sisse lennuettevõtjatelt, samas kui Brüsseli lennujaam ei saa nende teenuste eest mingit hüvitist. Brussels Airlines leiab, et piirkonna üldist rahalise toetuse programmi BSCA kasuks tuleks võtta arvesse BSCA ja Ryanairi vaheliste kaubandussuhete hindamisel. |
(189) |
Ryanairi kasuks on võetud ka otseseid finantsmeetmeid, nagu stardiabi ja reklaamitegevusega seotud toetused. Brussels Airlines avaldab kahtlust nende abide vastavuse suhtes 2005. aasta suunistes sätestatud tingimustele ning vastavuse suhtes proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetele. |
(190) |
Brussels Airlines leiab, et võttes arvesse kõikide vaadeldavate meetmete kumulatiivset mõju, ei ole võimalik väita, et BSCA toimib erainvestorina ning kutsub komisjoni üles mitte vaatlema neid meetmeid ükshaaval, vaid tervikuna. |
1. Tasude võrdlemine
(191) |
Brussels Airlines'i väitel olid BSCA Ryanairilt võetud tasud vaadeldaval perioodil märkimisväärselt väiksemad kui tasud, mida kohaldati teiste lennuettevõtjate suhtes võrreldavates lennujaamades. |
(192) |
Brussels Airlines kasutab võrdlusalusena lennundusega seotud tasusid lennujaamade rühmas, mis asuvad Charleroi lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas (Eindhoven, Lille ja Köln) või mis on sama suured (Marseille, Porto ja Bologna) ning teeb järelduse, et Charleroi lennujaamas kohaldatavad lennundusega seotud tasud ei vasta sellistele tasudele, mida oleks kohaldanud turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor. |
(193) |
Brussels Airlines leiab samuti, et Brüsseli lennujaama tuleb pidada heaks võrdlusaluseks selleks, et hinnata lennujaamatasude diskrimineerivat iseloomu: mõlemad lennujaamad asuvad samas teeninduspiirkonnas ning puutuvad kokku sama majanduskeskkonnaga. Lisaks sellele saab Brüsseli lennujaam jagada oma püsikulusid suurema arvu lennuettevõtjate vahel, mis muudab kehtetuks väite, mille kohaselt Brüsseli lennujaamas kohaldatavad kulud peavad paratamatult olema suuremad lennujaama suuruse tõttu. Võrdlusest ilmneb suur erinevus Brüsseli ja Charleroi lennujaamas kohaldatavate lennujaamatasude määra vahel, mis jääb püsima isegi siis, kui võtta arvesse Brüsseli lennujaamas osutatavaid lisateenuseid, mis on seotud neid kasutavate lennuettevõtjate erinevate majandusmudelitega. |
2. Kulude katmine
(194) |
Brussels Airlines'i väitel ei ole BSCA tõendanud, et pärast vaadeldavate lepingute (2001. aasta lepingute ja nende lisalepingute) sõlmimist oleks BSCA olnud suuteline katma nendest lepingutest tulenevaid kulusid kogu lepingute kehtivusperioodi jooksul, saades seejuures ka mõistliku suurusega kasumit keskpikas perspektiivis. Sellest tulenevalt ei ole BSCA toiminud turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestorina. |
(195) |
Brussels Airlines väidab, et BSCA kasumimarginaal on märkimisväärselt väiksem teiste Euroopa Liidu lennujaamade omast. 2006. ja 2007. aastal oli paljude Euroopa Liidu lennujaamade keskmine kasumimarginaal 7–9 %. BSCA-SOWAERi kasumimarginaal oli saadud toetusi arvesse võttes selgelt negatiivne ja ei ole võrreldav selle marginaaliga, mis paneb arvama, et kasutati lähenemist, mis ei keskendunud turule. |
(196) |
Brussels Airlines tõstatab küsimuse, kas mastaabiefektiga on võimalik põhjendada Ryanairi tasude suhtes kohaldatud 50 % suurust allahindlust. Reisijatasu, liikumispuudega reisijate tasu ja maapealse teenindamise tasu määr on kas olematu või äärmiselt madal, samas kui tegemist on lennuettevõtjate tavapäraselt kantavate kuludega. |
(197) |
Brussels Airlines'i väitel tuleks investeerimis- ja tegevuskulusid, mida BSCA ei pidanud kandma, võtta arvesse Ryanairile antud abi hindamisel. |
(198) |
Brussels Airlines kahtleb, kas BSCA on piisavalt kavandanud lennujaama prognoositavaid tulusid ja kulusid Ryanairiga sõlmitud lepingute kehtivusaja jooksul. |
(199) |
Vastutasuna tema suhtes kohaldatavale tasude vähendamisele ei saanud Ryanair tagada BSCA-le reisijate arvu, mis oleks tekitanud samaväärse tulu, mis on proportsionaalne Ryanairile antud eelistega seotud kuludega. |
(200) |
Seetõttu leiab Brussels Airlines, et vaadeldavad meetmed ei ole kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega, et tegemist on riigiabiga ning et sellega antakse Ryanairile valikuline eelis. |
ii) Konkurentsi kahjustamine
(201) |
Brussels Airlines väidab, et abi avaldab negatiivset mõju Brüsseli lennujaamas tegutsevatele lennuettevõtjatele. Abi võimaldab BSCA-l kohaldada madalamaid tasusid ja vähendada sellega Charleroi lennujaamas tegutsevate lennuettevõtjate kulusid. Need lennuettevõtjad saavad kasutada madalamaid hindu, kui nende konkurendid, kes tegutsevad teistes lennujaamades. Selle tulemusena on Belgiast väljuvate otselendude turu raskuskese kandunud Charleroi lennujaama. Vaadeldavas turusegmendis suurenes reisijate arv üksnes Charleroi lennujaamas. Brüsseli lennujaama reisijate arv on viimastel aastatel püsinud muutumatuna, samas kui mujal Euroopas on reisijate arv suurenenud. Teisisõnu on kohalike reisijate arvu suurenemisest saanud kasu ainult Charleroi lennujaam. |
(202) |
Brussels Airlines meenutab, et ta tegutseb Brüsseli lennujaamas, mille teeninduspiirkond kattub peaaegu täielikult Charleroi lennujaama omaga. Seega on Brussels Airlines otseses konkurentsiolukorras Ryanairiga: nad tegutsevad samas teeninduspiirkonnas ja keskenduvad samale klientuurile. Euroopa Liidu turul pakuvad Brussels Airlines ja Ryanair samalaadset teenust (otselennud) samadesse sihtpunktidesse. 60 Brussels Airlines'i sihtpunkti kattuvad Ryanairi pakutavate sihtpunktidega. 46 sihtpunktist 16 sihtpunkti puhul konkureerib Brussels Airlines Ryanairiga samas lennujaamas ja 12 puhul samas teeninduspiirkonnas asuvas lennujaamas. |
(203) |
Sellise olukorra tagajärjel pidi Brussels Airlines sulgema teatud lennuliinid, mida käitas samuti ka Ryanair (7 lennuliini alates 2007. aastast) ning vähendama teatud lennuliinidel lennusagedust (14 lennuliini puhul). Ajavahemikul 2004–2012 vähenes Brussels Airlines'i turuosa […] %st […] %ni. Tema turuosa jätkab vähenemist Charleroi lennujaama kasuks, kelle turuosa suurenes […] %st […] %ni. |
b) Kokkusobimatus siseturuga
(204) |
Brussels Airlines väidab, et suurem osa Ryanairile antud abist ei ole suunatud üldist huvi pakkuva eesmärgi täitmisele. Lisaks sellele on abi antud sellisel viisil, et see toob kaasa konkurentsi kahjustamise, mis on vastuolus ühiste huvidega. Seetõttu ei ole Ryanairile antud abi Brussels Airlines'i väitel siseturuga kokkusobiv. |
4.2.12. BSCA
(pärast 2012. aasta menetluse laiendamise otsust edastatud märkused)
(205) |
BSCA väitel ei ole tema kaubandussuhted Ryanairiga käsitatavad Ryanairile antava abina. Kõnealustest partnerlussuhetest tulenevad majandustulemused näitavad kasutatava majandusmudeli kasumlikkust. Lisaks sellele väidab BSCA, et ta haldab oma tegevust iseseisvalt, ilma Vallooni piirkonna valitsuse otsese või kaudse sekkumiseta, eriti mis puudutab lennuettevõtjatega sõlmitavate ärilepingutega seoses peetavaid läbirääkimisi. |
4.2.13. Ryanair
(206) |
Ryanair väidab, et Ryanairi ning BSCA ja Vallooni piirkonna vahel sõlmitud lepingud ei hõlma riigiabi kolmel põhjusel: kohaldatakse turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõtet, puudub meetme valikulisus ning kõnealuste lepingutega ei kahjustata konkurentsi. |
4.2.14. TBI
(207) |
TBI väitel on Charleroi lennujaamas sõlmitud lepingud samalaadsed lepingutega, mida TBI on sõlminud Ryanairi ja teiste odavlennuettevõtjatega, eeskätt Stockholm Skavsta lennujaamas. Maandumistasude ja maapealse teeninduse tasude vähenduste kohaldamine on tavapärane meetod selliste lennuettevõtjate ligimeelitamiseks, kes on suutelised oluliselt suurendama reisijate arvu. Hüvitisi, mida antakse ööbimiskulude katmise, personali koolituse või turundusteenuste abil, tuleb võrrelda tehtud investeeringuga ja lennuettevõtja võetava riski suurusega. Turundusega seotud kulud toovad lennujaamale kasu lennujaama kuvandi paranemise ja reisijate arvu suurenemise näol. TBI pakub selliseid hüvitisi eeskätt juhul, kui lennuettevõtja käivitab uue teenuse või suurendab lennusagedust teatud olemasoleval liinil. |
4.2.15. HRL Morrison and Co
(208) |
HRL Morrisoni väitel on võimalik, et erainvestor kasutab Charleroi lennujaama järgitavat lähenemisviisi. Lennujaama pakkumine hõlmab teatavaid olulisi tegureid: reisijate arv, mida lennuettevõtja võib lennujaamale pakkuda; lennuettevõtja valmisolek võtta pikaajalisi lepingulisi kohustusi; lennuettevõtja spetsiifilised vajadused; lennukite sõidugraafik ja selle kokkusobivus lennujaama tegevusega (olemasolevad lennuliinid); terminali kasutamise ja maapealse teenindamise vajadus. Erainvestor võtaks arvesse Ryanairi lepingust tulenevat eeldatavat kasumit tervikuna (mitte lähtuvalt lepingu eri teguritest). Sellise tehingu kasumit tuleks kaaluda ligikaudu 20 aasta pikkust perioodi arvesse võttes, ning arvestades, et hõlmatav tegevus pöördub kasvule kolme kuni viie aasta pärast. Kui tegemist on 15 aasta pikkuse kehtivusajaga lepinguga, leiavad Morrisoni aktsionärid, et ärilises plaanis võib nõustuda sellega, et investeeringu tagasiteenimine toimub ligikaudu viie aasta pärast alates lepingu allkirjastamist. |
5. BELGIA MÄRKUSED
5.1. Belgia märkused BSCA kasuks võetud meetmete kohta.
5.1.1. BSCA-le antava riigiabi puudumine
5.1.1.1.
a) SOWAER andis taristu BSCA käsutusse
i) Belgia põhiväide: investeerimiskava kiitis heaks Vallooni piirkonna valitsus enne 12. detsembrit 2000
(209) |
Belgia väitel tegi Vallooni piirkonna valitsus investeerimiskava kohta otsuse 2000. aasta juulis ja see kinnitati 2000. aasta novembris, seega enne Aéroports de Paris' kohtuotsust (91) (edaspidi „ADP kohtuotsus“). Sellest kohtuotsusest tuleneb kuupäev alates millest kohaldatakse seoses lennujaamade rahastamisega Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud riigiabi eeskirju. |
(210) |
20. juuli 2000. aasta raamleping, milles täpsustatakse piirkondlike lennujaamade arendamise tingimusi ja sellega seotud keskkonnameetmeid, kujutab endast Vallooni piirkonna valitsuse lepingut, millega piirkond kohustub eraldama osa oma eelarvelistest vahenditest Bruxelles-Sud Charleroi lennujaamale kuuluva taristu arendamiseks. 20. juuli 2000. aasta otsus rakendatakse 8. novembri 2000. aasta otsuse abil, millega kanti varasemalt kindlaksmääratud raamkokkuleppe sätted üle mitmeaastasesse investeerimiskavasse. Nimetatud kaht otsust tuleb seega vaadelda koos, kuna teine leping täiendab ja täpsustab esimest lepingut, lisades konkreetse ajakava kinnitatud rahaliste meetmete võtmiseks. |
1. Komisjoni 2012. aasta menetluse laiendamise otsuses toodud teatud väidete tagasilükkamine
a) Kohustuse puudumine kolmanda isiku suhtes
(211) |
Kõnealuste otsuste puhul ei ole välja toodud ühtegi kasusaajast kolmandat isikut, Ryanair määras ise kindlaks tehtavad investeeringud. Belgia väitel on kõnealuse kahe otsuse sõnastus seetõttu vähem vormiline, kui see oleks olnud otsuse korral abi andmise kohta kolmandale isikule. Abi andmisel kolmandale isikule oleks piirkond võtnud üle abi andmisega seotud põhimõtted ja abisumma samalaadselt, ilma lisamenetluseta, täiendavalt oleks üksnes edastatud teatis valitsuse otsuse kohta, mis vaadeldaval juhul ei olnud vajalik. |
(212) |
Samas ei tähenda otsuste vormilisuse puudumine Belgia väitel seda, et need otsused ei oleks olnud siduvad. Kuigi vastuvõetud otsused olid adresseeritud piirkonnale, tekib valitsuse otsuse vastuvõtmisega valitsuse jaoks ka asjaomane kohustus. Asjaolu, et see kohustus on ühepoolne, ei ole seotud konkreetse juhuga. Otsused kõikide finantsmeetmete kohta, sõltumata sellest, kellele need on adresseeritud, tehakse alati asjaomase ametiasutuse ühepoolse haldusaktiga ning selle ametiasutuse pädevuses on selle täitmine, muutmine või tühistamine. |
(213) |
Meetmest kasu saavale ettevõttele ei ole saadetud ühtegi ametlikku kirja abi andmise kohta, kuigi Fleuren Composti kohtuotsuse (92) kohaselt on nimelt selle näol tegemist õiguslikult siduva aktiga, mille alusel tekib pädeva asutuse kohustus abi anda ja mille alusel sellest tulenevalt määratakse kindlaks abi andmise kuupäev. Sellise dokumendi puudumisel on ainuke võimalik kuupäev, mida saab kasutada, valitsuse investeeringute tegemise (investeeringute liiki, summat ja ajakava hõlmava) otsuse kuupäev. |
b) 2000. aasta otsuste tagasivõetamatu, kindel ja lõplik iseloom
(214) |
Belgia märgib, et komisjoni väitel muudeti 20. juuli ja 8. novembri 2000. aasta otsuseid hiljem korduvalt ning et seetõttu ei ole need otsused tagasivõetamatud, kindlad ja lõplikud. |
(215) |
Belgia väitel tuleb seejuures eristada otsuseid, millega nähakse ette uued investeeringud ja mis vastavad uutele projektidele, ning otsuseid millega rakendatakse ellu varasemate otsuste alusel tehtavaid investeeringuid ning mille puhul võib olla vaja teha teatavaid kohandamisi. |
(216) |
Vaadeldaval juhul kinnitab Belgia väitel 2000. aasta juuli ja novembri otsuste siduvat ja tagasivõetamatut iseloomu asjaolu, et hiljem ei tehtud ühtegi uut rahastamisotsust. Vallooni piirkonna ning seejärel ka SOWAERi hiljem tehtud otsuste eesmärk oli kohaldada ja ellu rakendada valitsuse 2000. aasta juulis ja novembris tehtud otsustes sätestatud rahastamismeetmeid. |
(217) |
Kindlaksmääratud investeerimissumma hilisemate muudatuste näol ei ole seega tegemist uute investeerimisotsustega, vaid vajalike kohandamistega seoses olukorra üldise arenguga, mida võis ette näha juba 2000. aasta juulis ja novembris. Teatavaid raamlepingus ja rahastamiskavas toodud summasid tuli hiljem uuesti hinnata eeskätt seoses tooraine hinna tõusuga, tehniliste uuringute läbiviimiseks vajalike investeeringute summa täpsustumisega, tehniliste piirangutega, mis olid seotud lubade hankimisega või avalike hangete korraldamisega. Belgia väitel ei saa neid eelarvelisi või tehnilisi muudatusi käsitada oluliste muudatustena. |
(218) |
Ühtlasi, olles teadlik selliste investeeringutega seotud hinnangute piiridest, nägi valitsus algusest peale ette, et teatud eelarveridu (sealhulgas seoses uue terminali ehitustega) võib olla vajalik läbi vaadata „sõltuvalt lennujaama reaalsest tegevusest“ või sedavõrd, kuivõrd need on „tingitud lennujaama reaalsetest vajadustest“. Kuna tuleb pidada loomulikuks, et lennujaama reaalne tegevus ja vajadused muutuvad mitme aasta keskel rakendatava investeerimiskava käigus, tuleb Belgia väitel pidada loogiliseks, et valitsus nägi teatud eelarveridade puhul ette nendega seotud tegurite muutumist. |
(219) |
Belgia väitel oli valitsuse soov määrata algusest peale kindlaks oma kohustused ja anda neile arvandmetes väljendatud sisu, arvestades seejuures nende arvandmete hilisema muutmise võimalust, nagu sellest annab tunnistust 20. juuli 2000. aasta raamlepingu ja 8. novembri 2000. aasta investeerimiskava vastuvõtmine. Nende otsuste tulemusel tehtud muudatused ei saa seada kahtluse alla valitsuse kõnealusel kuupäeval võetud kohustuste siduvat iseloomu. |
(220) |
Lisaks sellele, kui teatud muudatuste näol peaks olema tegemist sedavõrd sisuliste muudatustega, et tegelikult tuleks neid käsitada uute investeeringutena ja mitte juba otsustatud investeeringu hilisema muudatusena, mida aga vaadeldaval juhul ei esine, siis tuleks üksnes seda investeeringut eraldi vaadelduna käsitada hilisemana 20. juuli ja 8. novembri 2000. aasta otsustest. |
(221) |
Selleks et investeeringu ümberhindamisega seotud muudatus tooks kaasa investeeringu ümberliigitamise uueks investeeringuks, peaks see Belgia väitel hõlmama mitte üksnes investeeringu ulatuse muutmist, vaid ka varem otsustatud investeeringu laadi muutmist. Muudatus peaks oma olemuselt olema selline, et see võimaldab kinnitada, et 2000. aasta juulis ja novembris tehtud otsuste alusel rakendatav kava ei saa enam mingil juhul olla seotud kavaga, mida esialgselt rahastati ja ellu rakendati, sõltumata üldisest õigusraamistiku muutumisest. Näiteks võib uue investeeringuna, mille kohta on tehtud otsus väljaspool 2000. aasta investeeringu raamlepingut ja füüsilist investeerimiskava, käsitada lisainvesteeringut, mis ei ole tingitud lennujaama tegelike vajaduste hilisemast korrigeerimisest, vaid mille eesmärk on näha ette lisataristu võrreldes 2000. aasta juulis ja novembris ette nähtud esialgse taristuga, ning seda ka üksnes selle lisainvesteeringu ulatuses. |
(222) |
Vaadeldaval juhul on kõik tehtud investeeringud põhimõtteliselt ette nähtud 2000. aasta juulis ja novembris tehtud otsustega, isegi kui on ilmnenud, et teatud eelarveridade puhul oli tegemist alahindamisega või et teatud investeeringud ei ole kindlaksmääratud tähtaja jooksul realiseeritavad. Kui investeeringutega seotud summasid hilisemalt muudeti, oli see tingitud uutest lisandunud teguritest, mida otsuste tegemise hetkel oli keeruline või võimatu ette näha. |
2. 2000. aasta otsuste analüüsil põhinevad Belgia väited
(223) |
Belgia väitel näitab 20. juuli 2000. aasta ja 8. novembri 2000. aasta analüüs, et nende otsustega seotud kohustused on õiguslikult siduvad. |
a) Raamlepingu kinnitamist hõlmav Vallooni piirkonna valitsuse 20. juuli 2000. aasta otsus
(224) |
Raamleping ja investeerimiskava vastavad reaalsetele otsustele, millega sätestatud kohustused on valitsuse jaoks siduvad. Seejuures ei takistanud asjaolu, et tegemist on õigusaktiga, mille nimetus on „raamleping“, komisjonile varasemas otsuses järeldada, et tegemist on õiguslikult siduva aktiga ja lugeda kõnealuse akti allkirjastamise kuupäev abi andmise kuupäevaks (93). |
(225) |
Belgia väitel läheb 2000. aasta juuli raamleping kaugemale põhimõttelisest kokkuleppest, sest selles on ette nähtud konkreetsete investeeringute tegemine. Hõlmatavad eelarveread on selles juba kindlaks määratud ning investeeringu kulude kohta on antud hinnang, nii et kulusid on võimalik kohe eelarvega seostada. |
(226) |
Lisaks sellele täpsustas valitsus, et tuleb välja töötada ad hoc finantsmehhanism. See näitab, et valitsus nägi juba ette uue avaliku üksuse moodustamist, mis tegeleb lennujaama taristuga. |
(227) |
Kinnitades, et SOWAER täidab valitsuse 2000. aasta juulis ja novembris tehtud otsuseid, osutatakse valitsuse 23. mail 2001 kinnitatud SOWAERi äriplaanis 20. juuli 2000. aasta raamlepingule, mis välistab igasuguse kahtluse Vallooni piirkonna võetud kohustuste suhtes. |
(228) |
Belgia väitel tuleb vaadeldaval juhul pidada oluliseks investeerimiskava kinnitamise põhimõtet ja mitte selle täitmise viisi. SOWAERi asutamine on üksnes 2000. aasta juulis ja novembris tehtud otsuste täitmiseks võetud meede ning selle üksuse näol on tegemist vaid Vallooni piirkonna kasutatava rahastamisvahendiga. Vaatamata sellele, et piirkonna 2000. aasta juuli ja novembri otsuse alusel tehtavate investeeringute konkreetne rahastamismehhanism tuli alles välja töötada, oli Vallooni ametiasutuste võetud kohustuste näol tegemist reaalsete kohustustega ning nendele vastavalt valiti ka asjakohane rahastamismehhanism. |
b) Vallooni piirkonna valitsuse 8. novembri 2000. aasta otsus, millega rakendati 20. juuli 2000.aasta raamleping ja kinnitati Bruxelles-Sud-Charleroi lennujaama mitmeaastane investeerimiskava.
(229) |
Vallooni piirkond võttis 8. novembril 2000 vastu oma 20. juuli 2000. aasta otsuse rakendusotsuse. Ühtlasi kinnitas ta „Bruxelles-Sud-Charleroi lennujaama mitmeaastase investeerimiskava aastateks 2000–2004 ja sellega seotud rahastamiskava“. Kõiki valitsuse kinnitatud teatises toodud investeeringuid oli varasemalt hinnatud ja nende maksumus oli kindlaks määratud. |
(230) |
Kokkuvõttes väidab Belgia, et otsus Bruxelles-Sud-Charleroi lennujaama 2001.–2010. aasta investeerimiskava kohta tehti enne 12. detsembrit 2000, seega enne Aéroports de Paris' kohtuotsust. |
ii) Belgia esitatud täiendav väide: taristu rahastamine on kooskõlas erainvestori põhimõttega
(231) |
Belgia väitel on Charleroi lennujaama taristu rahastamine igal juhul kooskõlas erainvestori põhimõttega. |
(232) |
Selle tõendamiseks koostas Belgia uue terminali ja autoparkla jaoks tehtavate investeeringutega seotud ajavahemiku 2002–2036 rahavoogude kohta aruande (94). Investeerimissummadest võttis ta arvesse autoparkla puhul vaid 89,7 % ja uue terminali puhul 28,1 %, leides, et investeeringute ülejäänud osa puhul oli tegemist mittemajandusliku tegevusega. Lisaks sellele eeldas Belgia, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja sellest tulenevalt ka nende teenustega seotud taristu rahastamine avaliku sektori vahenditest on riigiabi andmist puudutavate Euroopa õigusaktide sätetega lubatud. Belgia järeldab, et kui jätta arvesse võtmata hüvitise osa, mille piirkond andis BSCA-le üldist huvi pakkuvate teenuste täitmiseks kasutatava taristuga seoses, ulatub selle taristu rahastamise kulutõhusus ligikaudu 2 %ni. Seega ei toimunud taristu BSCA käsutusse andmine hinnaga, mis oleks olnud taristu väärtusest madalam. |
b) SOWAERi BSCA-le osutatud teenused
(233) |
Belgia rõhutab, et arvestatav osa suurte hooldus- ja remonditööde kuludest on seotud taristuga, mida kasutatakse seoses mittemajandusliku tegevusega. |
c) Osa üldist huvi pakkuvate teenuste kulusid rahastas piirkond
(234) |
Alates 1991. aastast kehtestati tehnilise kirjelduse punkti 25 sätetega nõue pidada hüvitatavate kulude kindlaksmääramiseks nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust. |
i) Esimese väitega seoses: mittemajandusliku tegevuse rahastamine
1. Tuletõrjeteenused
(235) |
Belgia väitel on tuletõrjeteenuste näol tegemist mittemajandusliku tegevusega, kuna nimetatud teenused on seotud avaliku võimu teostamisega. |
2. Maapealse liikluse ohutusega seotud teenused
(236) |
Belgia väitel hõlmavad avaliku võimu teostamisega seotud ülesanded ka maapealse liikluse ohutuse kindlustamisega seotud teenuseid. |
(237) |
Belgia väitel on komisjon 23. juuli 2008. aasta Leipzig-Halle lennujaama käsitleva otsusega ise nõustunud sellega, et lennujaama käitamise ohutusega seotud teenuste näol on tegemist mittemajandusliku tegevusega (95). Saksamaa esitatud tegevuse ohutusega seotud taristu nimekirjast, mis on toodud selle otsuse põhjenduses 58, ilmneb, et tegemist on taristuga, mis on vajalik maapealse liikluse ohutuse kindlustamiseks, nagu perrooni katkematu voolu allikas, alajaamad, lennuradade valgustus, perrooni valgustus jne. Tuleb meenutada, et komisjoni tehtud otsust kinnitas Üldkohus kohtuasjas Freistaat Sachsen vs. komisjon (96) tehtud otsusega, mille alusel on esitatud hagi komisjoni eespool nimetatud otsuse tühistamiseks. |
(238) |
Seejuures ilmneb 9. juuli 1991. aasta kontsessioonilepingu lisalepingus nr 5 ja 10. märtsil 2006 kinnitatud tehnilises kirjelduses toodud maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenuste kirjeldusest, et asjaomased kulud, st kulud, mis hõlmavad ohutusega seotud lennujaama jooksvat hooldust, hoonete, lennuradade, juurdepääsuteede, sõidukite tehnilist hooldust, lennuraja ja juurdepääsuteede väiksemaid asfalteerimistöid, jooksvat hooldust ja remonti, lennuraja üld- ja lähenemisvalgustite hooldust ja jooksvat remonti, niitmistöid, lennuraja puhastamist ja tähistust ning lumetõrjet, vastavad selliste teenustega seotud kuludele, mida komisjon on nõustunud Leipzig Halle lennujaamaga seotud otsuses käsitama mittemajandusliku tegevusena. |
3. Julgestusega seotud teenused
(239) |
Belgia väitel on julgestusmeetmete näol tegu avaliku võimu teostamisega seotud tegevusega, kuna tavaliselt täidab selliseid ülesandeid riik. Oma väidete toetuseks osutab Belgia Euroopas kehtivatele eeskirjadele ja komisjoni otsusele, mis hõlmas Leipzigi lennujaama tegevust (97). |
4. Lendude jälgimise ja registreerimine, lendude eelneva planeerimise ning lennukite juhendamisega seotud teenused
(240) |
Belgia väitel on lendude jälgimise ja registreerimise, lendude eelneva planeerimise ja lennukite juhendamise näol tegemist tsiviillennunduse turvalisuse põhielementidega ning need vastavad seetõttu avalikes huvides täidetavatele ülesannetele, kuna need teenused kuuluvad lennujaama turvalisuse põhitegurite hulka. |
5. Järeldus üldist huvi pakkuvate teenuste rahastamise kohta, mida Vallooni piirkonna nõudel tegi BSCA
(241) |
Eelnevast ilmneb, et Belgia väitel on kõikide tehnilise kirjelduse punktis 25 loetletud üldist huvi pakkuvate teenuste näol, mille eest piirkond maksab BSCA-le hüvitist, tegemist mittemajandusliku tegevusega, mis jääb komisjoni otsustuspraktika ja Euroopa kohtupraktika kohaselt väljapoole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisala. |
(242) |
Belgia rõhutab, et neid ülesandeid täitis varem Vallooni piirkonna valitsus, tehes seda seejuures enne 1991. aastat tuletõrje- ja hooldusteenuste puhul ja enne 2008. aastat lendude jälgimise ja registreerimise, lendude eelneva planeerimise ning lennukite juhendamisega seotud ülesannete puhul. |
(243) |
Neid teenuseid osutades võttis BSCA üksnes üle riigile ICAO standardite ja Euroopas kohaldatavate eeskirjade alusel rahvusvaheliste kohustustega pandud ülesannete täitmise. |
ii) Teise väitega seoses: Altmarki kohtuotsuse alusel üldist majandushuvi pakkuva tegevuse rahastamine
(244) |
Belgia väidab, et kui komisjon peaks otsustama, et teatud eespool nimetatud tegevuse näol on tegemist majandustegevusega, peab ta ühtlasi tunnistama, et sellise tegevuse rahastamise näol on tegemist sellise abi hüvitamisega Altmarki kohtuotsuses (98) toodud kriteeriumide alusel. Kõnealune hüvitis vastab kriteeriumidele, mis on toodud Altmarki kohtuotsuses ja mis võimaldavad välistada riigiabi olemasolu. |
1. Täpselt määratletud avaliku teenindamise kohustuse olemasolu
(245) |
Belgia väitel esindab vaadeldav tegevus, mis on seotud tsiviillennunduse julgestuse ja lennujaama tegevuse ohutusega, üldist huvi. 9. juuli 1991. aasta kontsessioonilepingule lisatud tehnilise kirjelduse punktis 25 on määratletud BSCA kohustused seoses julgestuse ja ohutusega seotud ülesannete täitmisega. Kõnealuses sättes on täpsustatud, et neid teenuseid „osutab kontsessiooni saaja üldistes huvides“. Sellest sättest ilmneb, et Vallooni piirkond usaldas kontsessiooni saajale kõnealuste ülesannete täitmise ja andis seega talle selleks ka volitused. |
2. Objektiivselt ja läbipaistvalt määratletud hüvitise parameetrid
(246) |
Hüvitise parameetrid on määratletud objektiivselt ja läbipaistvalt tehnilise kirjelduse punktiga 25, milles nähakse ette, et BSCA peab pidama kõnealuses punktis osutatud tegevuse kohta eraldi raamatupidamisarvestust. |
(247) |
Kulude puhul, mis ei ole täies ulatuses seostatavad üldist huvi pakkuva teenuse osutamisega kohaldatakse proportsionaalset seostamist lähtuvalt üldhuviteenusega seotud töötajate osakaalust, kõnealuste teenustega seotud pindade protsendimäärast või muudest objektiivsetest kriteeriumidest, mille peab heaks kiitma piirkond. |
(248) |
Alates 2006. aastast kohaldatakse eelarveridade suhtes, mis on seotud tuletõrje- ja hooldusteenuste ning alates 2010. aastast julgestuse, navigatsioonibüroo tegevuse ja lennukite juhendamisega seotud teenustega, hüvitamisel ülempiiri, mille suurus on täpsustatud tehnilise kirjelduse punktis 25, kusjuures selle ülempiiri suhtes kohaldatakse indekseerimist. Igal juhul ei saa hüvitis olla suurem kuludest, mida BSCA kõnealuste teenuste osutamisel reaalselt kandis. |
(249) |
Sellest lähtuvalt on hüvitise parameetrid eelnevalt üksikasjalikult määratletud, nii et need rahuldavad Altmarki kohtuotsuses toodud teist kriteeriumi. |
3. Hüvitise piiramine kantud kuludega
(250) |
Belgia väitel rakendatakse ülemäärase hüvitamise vältimiseks erinevaid mehhanisme:
|
(251) |
Lisaks sellele on punktis 25 sätestatud, et hüvitatav summa ei või mingil juhul olla suurem tegelikult kantud kuludest ning et juhul, kui leiab aset ülemäärane hüvitamine, rakendatakse eelarve kompenseerimismehhanismi, mida kohaldatakse automaatselt järgmise aasta eelarve suhtes. Seejuures tuleb meenutada, et eelarve koostab eelnevalt BSCA ja seda kontrollib Vallooni piirkonna valitsus. Need ametiasutused teostavad igal aastal kohapealseid kontrollitoiminguid veendumaks selles, et BSCA täidab tehnilise kirjelduse punktis 25 toodud ettekirjutusi. |
4. Võrdlus samalaadse hästi juhitud ja nõuetekohaselt varustatud ettevõttega
(252) |
Belgia puhul ei ole BSCA puhul võrdlemine nõuetekohaselt varustatud ja hästi juhitud ettevõttega vajalik, kuna BSCA näol on ilmselgelt tegemist nõuetekohaselt varustatud ja hästi juhitud ettevõttega. |
(253) |
BSCA järgib kehtivaid raamatupidamiseeskirju ja rahvusvahelisi nõudeid ning kõik suhtarvud, mis on toodud komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatises Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes, näitavad, et kõnealune äriühing on hästi juhitud. Selline hea juhtimine võimaldas äratada 2009. aastal erainvestorite tähelepanu BSCA osalise erastamise käigus. |
(254) |
Selles, et BSCA näol on tegemist hästi juhitud ja nõuetekohaselt varustatud ettevõttega, võib eeskätt veenduda, jälgides äriühingu majandustulemuste järjepidevat paranemist alates 2000. aastast. Kui 2000. aastal oli BSCA käive 7 578 000 eurot, siis 2010. aastal ulatus äriühingu käive 81 387 000 euroni. Samuti on ilmne, et kui BSCA ei oleks hästi juhitud ja nõuetekohaselt varustatud ettevõte, ei oleks Charleroi reisijate arv ajavahemikul 1997–2011 nii märkimisväärselt suurenenud (kasvades 211 065 reisijast 5 901 007 reisijani). |
(255) |
Ja lõpuks tuleneb rakendatavast rahastamismehhanismist, et BSCA-le kõikide tema osutatavate teenuste eest makstav hüvitis on põhimõtteliselt turuhinnast väiksem, kuna hüvitise ülempiir määrati tuletõrje, maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenuste puhul kindlaks 2006. aastal ning lennujulgestusteenuste puhul 2010. aastal. |
d) BSCA kapitali suurendamine SOWAERi poolt 2002. aastal
(256) |
Belgia väitel ei ole komisjon enne 2012. aasta menetluse laiendamise otsust varem kunagi väljendanud kahtlusi BSCA kapitali suurendamise kohta. Komisjon on vastupidi väljendanud sõnaselgelt, et tegemist on toiminguga, mis on teostatud erainvestori põhimõtte kohaselt (vt 2004. aasta otsuse põhjendus 132). |
(257) |
Hilisematest arvandmetest ilmneb, et BSCA teenitud kasum võimaldas tal üksnes 2010. aasta eest jagada 6 505 595 eurot oma avaliku sektori investoritele ja erainvestoritele. Viimase viie aasta majandustulemused on toodud järgnevas tabelis.
|
(258) |
SOWAERi tehtud kapitali suurendamine paistab silma sellega, et selle sisemine tasuvuslävi on 26,09 %, mis on sarnane Deloitte & Touche 2003. aastal antud hinnanguga ja kinnitab seega selle analüüsi usaldusväärsust. Eelnevat silmas pidades tuleb tunnistada, et erainvestor oleks sellise investeeringu kindlasti teinud. |
(259) |
Kapitali suurendamisele komisjoni antud hinnang, mille kohaselt „tekkinud kahtlusi suurendas tõdemus, et BSCA ei kandnud tema käsutusse antud taristuga ja SOWAERi osutatud erinevate teenustega seotud kulusid“, on lisaks sellele seotud õigusliku veaga. Komisjon peab kohaldama kõikide sekkumisvormide suhtes asjakohaseid kriteeriume, et hinnata nende vastavat õiguspärasust ning hindama iga sekkumise puhul, kas tegemist on abiga, ning kui ta tuvastab abi olemasolu, siis selgitama välja, kas abi on siseturuga kokkusobiv või mitte. BSCA kapitali suurendamisega seotud lähenemisviis on erinev lennujaama taristu BSCA käsutusse andmise omast, eriti kui silmas pidada selle ajajärgu konteksti. Komisjon ei saa seega üldistada kaht sekkumise tüüpi, et hinnata nende üldist kasumlikkust. |
5.1.1.2.
a) BSCA makstav kontsessioonitasu
(260) |
Vastuseks BACi märkustele tasu kohta, mida BSCA maksab taristu kasutamise eest, märgib Belgia, et teatavaid BACi nimetatud tasusid Charleroi lennujaama puhul ei kohaldata:
|
(261) |
Lisaks sellele väidab Belgia, et erinevalt sellest, mida väidab BAC, kohaldab BSCA taristu haldajana tsentraliseeritud taristu tasu, mida kohaldatakse lennukite maapealse teenindamise ettevõtete suhtes, sealhulgas ka BSCA enda kui maapealse teenindamise ettevõtte suhtes. Selline tasu on ette nähtud ka BSCA sõlmitud lepingus Ryanairiga. |
(262) |
Föderaalvalitsuse kohaldatava tasu suurus on 18 eurosenti väljuva reisija kohta ning selle tasu kohaldamine on föderaalvalitsuse ja mitte BSA pädevuses. |
(263) |
Liikumispuudega isikute tasu on kehtestatud lähtuvalt BSCA reaalselt kantud kuludest. Belgia väitel tuleb sellega seoses võrrelda Charleroi lennujaama taristu suurust Brüsseli lennujaama omaga mõistmaks, et liikumispuudega isikute tasu haldamine tekitab Charleroi lennujaamas väiksemaid kulusid kui Brüsseli lennujaamas, seda nii seoses kilomeetrite arvuga, mida tuleb läbida lennukile pääsemiseks kui ka terminalist väljumiseks. |
(264) |
Lisaks sellele tunnistab Belgia, et vastab tõele, et BSCA ei kohalda praegu mingit julgestusmeetmetega seotud tasu. Selle avaliku võimu teostamisega seotud ülesande kulud hüvitab Vallooni piirkond, kuid kõnealuse hüvitamise suhtes on BSCA ja Vallooni piirkonna kontsessioonilepingu sätetega kehtestatud ülempiir, mida ületavad kulud katab BSCA. Samas ei ole BSCA-l kohustust kanda need kulud vastava tasu abil üle reisijatele. |
(265) |
Seoses parkimistasudega märgib Belgia, et BACi esitatud tabelis toodud andmed ei ole õiged, sest selles on märgitud, et Charleroi lennujaamas ei kohaldata parkimistasu, mis aga ei vasta tõele, sest BSCA veebisaidil toodud hinnakirjas on selgelt näidatud, et selline tasu on olemas ja selle suurus on 1,98 eurot ühe ööpäeva (24 tundi) ja ühe tonni kohta. |
b) Üldist huvi pakkuvate teenuste rahastamine
(266) |
Mitmed märkusi esitanud kolmandat isikud, eeskätt Brussels Airlines ja BAC on kommenteerinud BSCA poolt Vallooni piirkonnale osutatavate üldhuviteenuste rahastamist ja ei nõustu sellega, et teatud BSCA osutatavad teenused, nagu julgestuse, ohutuse, tuletõrje ning maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenused jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalast välja. |
i) Märkus Charleroi lennujaama ja BACi võrdluse kohta
(267) |
Brussels Airlines ja BAC kinnitavad, et Brüsseli lennujaamas ei kata erinevate teenustega seotud kulusid nende eest vastutavad riiklikud ametkonnad, kõnealusel juhul föderaalvalitsus ning tunduvad selle põhjal eeldavat, et Charleroi lennujaamale antakse riigiabi. |
(268) |
Sellega seoses tuleb täpsustada, et Belgias ei allu kõik lennujaamad samale ametiasutusele, piirkondlikud lennujamad alluvad piirkonnale, mille territooriumil nad asuvad, ja Brussels Airport asub föderaalvalitsuse vastutusalas (99). Iga ametiasutuse vastutusalas olevad lennujaamad on täpselt kindlaks määratud alates lennujaamade (peale Brüsseli lennujaama) haldamise üleandmisest piirkondadele koostöölepingu alusel, mis sõlmiti õhutranspordi riikliku ameti (Société nationale des voies aériennes (S.N.V.A.)) nimel tegutseva Belgia riigi (100) ja piirkonna vahel, (101) milles on ühemõtteliselt sätestatud, et „piirkonnad on alates käesoleva õigusakti jõustumisest täies ulatuses vastutavad neile üleantud pädevuse eest. Alates sellest kuupäevast on piirkondadel õigus võtta kõik asjakohased meetmed, mille eest nad kannavad täielikku vastutust“. |
(269) |
Charleroi lennujaama suhtes kohaldatakse seega Vallooni piirkonna eeskirju, samas kui Brüsseli lennujaam allub föderaalvalitsusele. Vaadeldaval juhul otsustas Vallooni piirkond oma korraldavat võimu kasutades katta osa teatud teenustega seotud kuludest. Asjaolu, et samalaadsete teenuste rahastamist toetab ühel juhul riiklik ametiasutus ja teisel juhul kannab need kulud lennujaama rahastaja, ei mõjuta samas mingil määral otsust selle kohta, kas nende teenuste puhul on tegemist majandustegevusega või mittemajandusliku tegevusega. |
(270) |
Näiteks Flaami piirkonnas osutab teatud osa neist teenusest otseselt piirkonna valitsus, seega kannab nendega seotud kulud otseselt piirkond. See kehtib näiteks kõikide lennujaama julgestus- ja ohutusteenuste puhul Antwerpeni ja Ostende lennujaamas, sõltumata nende lennujaamade tegevuse mahust. |
ii) Tuletõrjeteenused
(271) |
Seoses tuletõrjeteenustega väidab Brussels Airlines, et teised Vallooni piirkonnas asuvad ettevõtted, kelle suhtes kohaldatakse Seveso direktiivi, (102) peavad ise katma oma tuletõrjeteenuste kulud, nagu see toimub näiteks Feluys asuva ettevõtte Total puhul, ning et Brüsseli lennujaamas ei rahasta neid teenuseid Flaami piirkond ega föderaalvalitsus. |
(272) |
Belgia väitel ei ole selline võrdlus Seveso direktiivist tulenevatele kohustustele allutatud ettevõtetega asjakohane, kuna kõnealuse direktiivi sõnastusest tuleneb, et sellega nõutakse liikmesriikidelt, et nad kohustaksid selle direktiivi kohaldamisalasse jäävaid ettevõtteid (103) ise võtma meetmeid tulekahjude ärahoidmiseks. Seevastu kohustus korraldada tuletõrjeteenuseid lennujaamades on pandud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni sõlmitud rahvusvahelise kokkuleppe alusel otseselt liikmesriikidele. |
(273) |
Lisaks sellele on nii Euroopa Komisjon kui Üldkohus kinnitanud, et tuletõrjeteenuste näol on tegemist avaliku võimu teostamisega seotud tegevusega, mis võib jääda välja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalast. |
iii) Maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenused
(274) |
Brussels Airlines ei nõustu samuti sellega, et hooldusteenused, mis vaadeldaval juhul hõlmavad maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenuseid, on käsitatavad mittemajandusliku tegevusena. Sellega seoses rõhutab Brussels Airlines, et sellised teenused on seotud lennujaama käitamisega ning seetõttu on tegemist majandustegevusega. |
(275) |
See, et lennujaama käitamise näol on tegemist majandustegevusega, ei vaja täiendavat tõendamist. Samas on teatud tegevus jäetud välja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalast, kuna nende puhul on tegemist avaliku võimu teostamisega või on tegemist mittemajandusliku tegevusega, seda isegi juhul, kui selline tegevus on vajalik lennujaama käitamiseks, nagu seda väidab Brussels Airlines. Näiteks on ilmne, et lennujaama käitamine (majandustegevus) eeldab tolliteenistuse olemasolu, mis võimaldab kontrollida reisijate isikusamasust, samas tuleb tunnistada, et selline tegevus on tavapäraselt seotud riigi pädevusalas olevate toimingutega ning et seetõttu on tegemist mittemajandusliku tegevusega. Seetõttu ei saa ajaolu, et maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenused on lennujaama käitamise jaoks olulised, olla piisav selleks, et välistada selle tegevuse mittemajanduslikku laadi. |
(276) |
Komisjon on sedastanud eespool nimetatud Leipzig-Halle lennujaamaga seotud otsuses, et „käesoleval juhul moodustavad teatud kulud osa avaliku sektori kohustustest. Need kulutused hõlmavad julgeoleku tagamist ja politseiülesannete täitmist, tuleohutusmeetmeid ja avalikku julgeolekut, ettevõttesisest turvalisust, […] ilmateenistust ja […] lennujuhtimiskeskust“ (104). Belgia meenutas oma märkustes, mis esitati pärast 2012. aasta ametliku uurimismenetluse laiendamise otsust, et lähtuvalt samast otsusest hõlmab ohutusega seotud tegevus kõiki selliseid toiminguid, mis on vajalikud maapealse liikluse ja lennujaama ohutuse tagamiseks, see tähendab elektrivarustust, lennuradade valgustust, perroonide valgustust jne. Nende eri kohustustega seotud hooldusteenustega ongi tegemist käesoleval juhul. |
iv) Üldised julgestuse ja ohutusega seotud teenused
(277) |
Brussels Airlines ei nõustu ka sellega, et üldise ohutuse ja julgestamisega seotud teenuseid käsitatakse „mittemajanduslikena“. Sellega seoses tundub, et Brussels Airlines liigitab ohutusega seotud teenuste alla ka lendude jälgimise, registreerimise ja planeerimisega seotud teenused ning lennukite juhendamise. |
(278) |
Brussels Airlines ei nõustu konkreetselt sellega, et lendude jälgimise, registreerimise ja planeerimisega seotud teenuste ning lennukite juhendamise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2320/2002, (105) mille kohaselt on lennujulgestus määratletud kui „meetmete ja inim- ning loodusressursside kogum, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest“. |
(279) |
Vallooni piirkonna ametiasutused ei ole kunagi väitnud, et lendude jälgimine ja registreerimine, lendude kavandamine ning lennukite juhendamisega seotud teenused oleksid käsitatavad lennujaama julgestamisega seotud teenustena. Vallooni piirkonna ametiasutused leiavad seevastu, et need tegevuse liigid on olulised lennujaama ohutuse tagamiseks, ja osutavad sellega seoses selgitustele, mis nad juba esitasid vastuseks ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele. |
(280) |
BACi esitatud märkuse kohta, mis puudutab asjaolu; et Brüsseli lennujaamas tegutsevad lennuettevõtjad peavad maksma tasu Belgocontroli osutatavate lendude jälgimise, registreerimise ja planeerimisega seotud teenuste eest, tuleb veelkord märkida, et tegemist on väitega, mis on seotud teenuse rahastamisallikaga, mis ei ole piisav selleks, et väita, et tegemist on majandustegevusega seotud teenustega. |
(281) |
Belgia juhib lisaks sellele tähelepanu asjaolule, et teatud teenuste piirkondlikes lennujaamades tasuta osutamine Belgocontroli poolt määrati kindlaks eespool osutatud 1989. aasta koostöölepinguga, milles on sätestatud, et „piirkonnad saavad tasuta kasutada S.N.V.A. tsentraliseeritud teenuseid seoses rahvusvaheliste standardite ja soovituste kohaldamisega tsiviillennunduse valdkonnas“ (106). Selline teenuste tasuta osutamine on piiratud Vallooni piirkonna lennujaamade tegevuse mahuga 1989. aastal, kõiki seda mahtu ületavaid teenuseid rahastas Vallooni piirkond. |
(282) |
Nii 2005. aasta suunistest kui Euroopa Liidu aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas kohaldatavatest eeskirjadest ilmneb, et selliste teenuste näol on tegemist mittemajanduslike teenustega, mis jäävad välja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätete kohaldamisalast. Tegemist on mehhanismiga, mis on seotud lennujaamade (peale lennujaama Brussels Airport) halduse andmisega piirkondadele. |
(283) |
Belgia väitel tuleneb eelnevast, et mitte ükski Brussels Airlines'i või BACi märkustest ei saa kahtluse alla seada asjaolu, et tuletõrje, maapealse liikluse ja lennujaama ohutuse, julgestusega, lendude jälgimise ja registreerimise ning kavandamisega ning lennukite juhendamisega seotud tegevuse näol on tegemist mittemajandusliku tegevusega. |
5.1.1.3.
(284) |
Belgia esitas kommentaarid seoses BSCA kasuks võetud meetmetest tingitud konkurentsi mõjutamisega pärast seda, kui kolmandad isikud olid esitanud oma märkused pärast uute lennundussuuniste avaldamist. |
(285) |
Kolmandad isikud (BAC ja Brussels Airlines) väidavad, et abi võimaldas BSCA-l kohaldada „kunstlikult madalaid“ hindu ning et seetõttu on BSCA kehtestatud hindade ja teistes lennujaamades kohaldatavate hindade vahel suur erinevus. Selline praktika on toonud kaasa reisijate arvu vähenemise Brüsseli lennujaamas. |
(286) |
Belgia ei nõustu Brussels Airlines'i esitatud teatud arvandmetega. Näiteks seoses BACi ja BSCA kohaldatavate hindade võrdlusega rõhutab Belgia, et „Brussels Airlines hõlmab ka hinnad, mida ei kohaldata lennuettevõtjate suhtes, vaid seoses lennukite maapealse teenindamisega“. Brussels Airlines'i esitatud tabel ei kajasta BSCA samalaadsete teenuste eest küsitud hindu. Sama kehtib ka teiste föderaalvalitsuse kehtestatud tasude puhul. |
(287) |
Belgia väitel tuleb sama ettevaatlikult suhtuda ka tabelitesse, milles on kajastatud eri lennujaamade võrdlus. Nii on Brussels Airlines toonud veerus „passenger charge or fee“ (reisijatasu) Marseille-Provence'i lennujaama kohta tasu suuruse 13,47 eurot, mis Belgia väitel on tegelikult riigi kehtestatud julgestusega seotud tasu ning mitte reisijatasuna võetav lennujaamatasu. |
(288) |
Kaubanduse mõjutamise puudumisega seotud väidetes osutab Belgia oma 23. mai 2012. aasta märkustele ja 12. detsembri 2012. aasta teatisele, mis käsitlevad Brüsseli lennujaama ja Charleroi lennujaama erinevusi. |
(289) |
Brüsseli lennujaamas tegutsevatele lennuettevõtjatele negatiivse mõju avaldamise kohta toob Belgia välja teatud asjaolud:
|
(290) |
Belgia meenutab, et lennuettevõtja Ryanair alustas hiljaaegu tegevust Brüsseli lennujaamas, mis annab tunnistust sellest, et kõrged tasud ei takista Ryanairil tegutsemast uuel arengusuunal. Seega väidab Belgia veel kord, et konkurents Charleroi lennujaama ja Brüsseli lennujaama vahel on piiratud ning esineb vaid konkreetsetes turusegmentides, nagu tšarterlennud ja odavlennud. |
(291) |
Lisaks sellele ei nõustu Belgia sellega, et Charleroi lennujaama edukus põhineb vaid lennujaamatasudega seotud BSCA äristrateegial. Sellise lähenemisviisi puhul ei võeta arvesse uuele nõudlusele vastava uue turusegmendi – odavlendude esilekerkimist. Sellega seoses meenutab Vallooni piirkond, et veel mõned aastad tagasi oli 40 % Charleroi lennujaama reisijate puhul tegemist nende esimese lennuga, mis näitab, et nende puhul ei olnud tegemist Brüsseli lennujaamalt ülevõetud reisijatega. |
5.1.2. BSCA-le antud abi kokkusobivus siseturuga
5.1.2.1.
(292) |
Belgia leiab, (107) et juhul, kui komisjon peaks mingil põhjusel siiski leidma, et BSCA-le anti abi, tuleks seda abi käsitada tegevusabina, mille on võimalik lennundussuuniste alusel kuulutada siseturuga kokkusobivaks. Sellise abi lubatavaks kuulutamise tingimused, mis on sätestatud lennujaamadele ja lennuliinidele antavat abi käsitlevates suuniste punktis 137, hõlmavad selgelt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi täitmist, abi vajalikkust, riigiabi kohasust poliitika teostamise vahendina, ergutava mõju olemasolu, abi proportsionaalsust ja konkurentsi kahjustava mõju puudumist. |
a) Ühist huvi pakkuva eesmärgi täitmine
(293) |
Vallooni piirkonna lennujaamade areng on lülitatud alates 1989. aastast ellu rakendatavasse üldisesse majandus- ja sotsiaalarengu strateegiasse. Vallooni piirkond esitas mitmeid dokumente ja uuringuid, mis näitavad selle eesmärgi saavutamise edenemist. |
(294) |
Seejuures näitavad Vallooni piirkonna ja BSCA aastatel 2000–2001 tellitud uuringud, et Brüsseli lennujaam oli sel ajajärgul lähedal ülekoormatusele, ning Charleroi lennujaama eesmärgiks sobis sellest ajast vajadus võidelda lennujaamades tekkida võivate ummikutega. |
(295) |
Lisaks sellele järeldub mitmest Vallooni piirkonna ja BSCA tellitud uuringust, et odavlendude turusegmendis ilmnes reaalne Charleroi lennujaama puudutav nõudlus. Seda nõudlust kinnitavad tema eduga seotud faktilised asjaolud ning sellega seoses tuleb lugeda põhjendatuks soov tagada Charleroi lennujaama areng, pidades silmas lennujaama suure rahvaarvuga teeninduspiirkonna asustustihedust ning asjaolu, et see teeninduspiirkond asub Euroopa keskel. |
(296) |
Charleroi lennujaama areng näitab, et tegemist ei ole kahjumit tootva tegevuse rahastamisega, sest võis eeldada, et lennujaam muutub kasumlikuks alates 2004. aastast. 2001. aastal koostatud BSCA äriplaanis nähti ette kasumlikkuse taastamine aasta hiljem, st alates 2005. aastast, mis näitab, et tegemist on ettevaatliku ja mõistliku äriplaaniga. |
(297) |
Belgia leiab, et kui vaadelda paralleelselt reisijate arvu muutumist Brüsseli lennujaamas ja Charleroi lennujaamas, võib järeldada, et Charleroi võimalik mõju Brüsseli lennujaamale on vähese tähtsusega. Brüsseli lennujaama arengu pidurdumine toimus seoses Sabena pankrotistumisega 2001. aasta novembris ja mitte seoses Charleroi lennujaama samaaegse arenguga. Ühtlasi tuleb meenutada, et BSCA 2010. aastal tellitud uuringu kohaselt oli 40 % tema reisijate puhul tegemist esimese lennureisiga, mis näitab, et suur osa reisijatest ei kuulunud Brüsseli lennujaamalt ülevõetud reisijate hulka. Lisaks sellele on suure osa reisijate puhul tegemist linnapuhkust veetvate ehk „city trip“ reisijatega, kes teevad lühiajalisi reise, mida nad ei oleks soodsate hindade puudumisel ette võtnud. Kuni viimase ajani oli odavlendude turusegment Brüsseli lennujaamas väga vähe arenenud või puudus täielikult. Näiteks EasyJet käivitas esimesed lennud Brüsseli lennujaamast 2007. aasta jooksul. |
b) Abi vajalikkus
(298) |
Komisjoni tuvastatud võimalik abi oli igal juhul vajalik majandusliku ja piirkondliku arenguga seotud eesmärgi saavutamiseks. |
c) Abi asjakohasus
(299) |
Piirkonna poolt BSCA-le ülesandeks tehtud üldist huvi pakkuvate ülesannetega seotud kulude hüvitamine on kõige asjakohasem viis kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. Teised poliitikavahendid või abimeetmed selle eesmärgi saavutamiseks puuduvad. |
d) Ergutav mõju
(300) |
Lisaks sellele on meetmel ergutav mõju, kuna ilma kõnealuse rahastamiseta ei oleks võimalik tagada lennujaama tegevuse arengut ega saavutada tegevuse sellist mahtu, mis võimaldab suurendada Euroopa ja konkreetse piirkonna elanike liikuvust tänu lennujaama tegevusele. Belgia leiab, et komisjon peaks arvesse võtma BSCA teenindatud reisijate hulka vaadeldava perioodi kestel. Tuleb meenutada, et Charleroi lennujaama näol oli sel ajajärgul tegemist D kategooria lennujaamaga, mis ei olnud suuteline konkurentsi kahjustama. Kõnealune rahastamine on seejuures kooskõlas ka lennundussuunistega, kuna sellega tagatakse piirkondlike lennujaamade kasumlikkus. |
e) Abi proportsionaalsus
(301) |
Abi tuleb lugeda proportsionaalseks. Tuleb meenutada, et Vallooni piirkonna ja BSCA vahelisele teenindamislepingule lisatud tehnilise kirjelduse punktiga 25 ette nähtud üldhuviteenuste osutamise eest makstava hüvitise jaoks on kehtestatud ülempiir, mille ületamise korral, nagu see toimub näiteks seoses tuletõrje ja maapealse liikluse ohutusega seotud teenuste eest makstava hüvitise puhul, kannab vastavad kulud BSCA. SOWAERi osutatud teenuste puhul on võimalik abi vähese tähtsusega. |
(302) |
Võttes arvesse abisumma piiratud suurust üldhuviteenuste rahastamise puhul, mille komisjon võib kahtluse alla seada, ning kõnealuste teenustega seotud eesmärki, tuleb järeldada, et proportsionaalsuse kriteerium on täidetud. |
f) Konkurentsile avaldatava negatiivse mõju puudumine
(303) |
Seoses abi andmisega konkurentsile avaldatava negatiivse mõju vältimise või puudumisega peab komisjon lähtuma riikliku rahastamise toimumise hetkest ning hindama seda tingimust abi andmise hetke silmas pidades. Ei ole võimalik väita, et abi andmise hetkel oleks see saanud avaldada mõju konkurentsile. Nagu on selgitatud Euroopa Komisjonile, ei toimunud Charleroi lennujaama areng teiste lennujaamade arvel. Tegevus on seotud uue spetsiifilise turusegmendi tekkimisega, mis Brüsseli lennujaamas puudus või oli väga nõrgalt arenenud. |
(304) |
Tuleb meenutada, et kahe sõltumatu eksperdi, ettevõtete Roland Berger International Management Consultant ja GTM koostatud uuringutest ilmneb, et Brüsseli lennujaam on lähedal ülekoormatusele ning et kahe lennujaama klientide vahel ühisosa peaaegu et puudub. Brüsseli lennujaamas sel ajajärgul tegutsevatel lennuettevõtjatel ei olnud Charleroi lennuvälja vastu mingit huvi, samas kui Ryanairi, Charleroi lennujaama peamise kasutaja strateegias ei nähtud sel ajajärgul ette tegevuse alustamist põhilennujaamades. |
(305) |
Lisaks sellele oli 20. juuli 2000. aasta raamlepingus, mida laiendati 8. novembri 2000. aasta otsusega, sõnastatud eesmärk, mille kohaselt tuleb „rakendada strateegiat, mis võimaldab teha tõhusat koostööd Brüsseli lennujaamas tegutsevate lennuettevõtjatega“ (108). |
(306) |
Lisaks sellele oli Charleroi lennujaam ebasoodsas olukorras seoses eeskirjadest tulenevate piirangutega, mis hõlmasid nõutavaid lahtiolekuaegu. 2000. aastal oli lennujaam avatud kella 7st hommikul kuni kella 22ni õhtul. Neid kellaaegu kohandati mõnevõrra, nii et lahtiolekuaeg ulatus kella 6st hommikul kuni kella 23ni õhtul. |
(307) |
Lisaks sellele oli ettevõtete GTM ja Roland Berger International Management Consultant uuringute põhjal Charleroi lennujaamal 2000. aastal olulisi puudujääke lennujaama kuvandi kujundamisel. Taristu oli väike, piiratud funktsionaalsusega ja seda kasutati harva. Lennujaam pakkus vaid üht regulaarliini ja suveperioodil mõnda tšarterlendu. Seega ei ole võimalik väita, et Charleroi lennujaam oleks sel ajajärgul olnud Brüsseli lennujaamaga konkurentsiolukorras. |
(308) |
Brüsseli lennujaamal oli parem taristu (mitu terminali, mitu lennurada jne) ning juurdepääs lennujaamale oli hõlpsam tänu paiknemisele pealinna läheduses ja raudteeühendusele, mida Charleroi lennujaamas ei olnud. |
5.1.2.2.
(309) |
Need märkused olid seotud järgmiste meetmete siseturuga kokkusobivusega:
|
(310) |
Seoses osa üldhuviteenustega seotud kulude rahastamisega, mida hinnatakse lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 sätetest, väidab Belgia, et see rahastamine on kooskõlas:
|
(311) |
Belgia väidab, et kui komisjon peaks leidma, et Altmarki kohtuotsuse kõik tingimused ei ole täidetud, tuleks kuulutada hüvitise maksmine üldhuviteenuste osutamise eest lubatuks 28. novembri 2005. aasta otsuse alusel (109). |
(312) |
Kuna tegemist on enne 19. detsembrit 2005, st enne 28. novembri 2005. aasta otsuse jõustumist võetud meetmetega, põhineb nende siseturuga kokkusobivus otseselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 sätetel. Euroopa Komisjoni otsustuspraktikast ilmneb, (110) et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 sätted lähevad segi sätetega, mis on toodud 28. novembri 2005. aasta otsuses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (111). Enne 19. detsembrit 2005 võetud meetmete siseturuga kokkusobivust võib seega analüüsida koos hiljem võetud meetmetega, lähtudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 sätetest, võttes aluseks samad sisulised kriteeriumid, mis on sätestatud 28. novembri 2005. aasta otsusega. |
(313) |
Pärast 19. detsembrit 2005 võetud meetmed kuuluvad 28. novembri 2005. aasta otsuse kohaldamisalasse, kui nende puhul on tegemist üldhuviteenuste kulude hüvitamisega ettevõtetele, kelle keskmine aastakäive enne maksustamist oli kahel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele eelnenud majandusaastal alla 100 000 000 euro, kusjuures hüvitise summa aastas ei või olla suurem kui 30 000 000 eurot (112). BSCA käive ei ole ühelgi aastal olnud suurem kui 100 000 000 eurot. Lisaks sellele on Belgia väitel ilmne, et üldhuviteenuste eest, mida komisjon võib käsitada majandustegevusena, makstava hüvitise suurus on igal juhul väiksem kui 30 000 000 eurot. Sellest lähtuvalt kuulub kõnealune rahastamine igal juhul 28. novembri 2005. aasta otsuse kohaldamisalasse. |
(314) |
28. novembri 2005. aasta otsuse kohaselt on selle otsuse kohaldamisalas olevad meetmed siseturuga kokkusobivad, kui nende puhul on täidetud järgmised tingimused. |
a) Volitused
(315) |
Belgia leiab, et ta on tõendanud avaliku teenindamise kohustuse olemasolu, olles „teinud kindlaks“, et Altmarki kohtuotsuses toodud esimene tingimus on täidetud (vt punkti 5.1.1.1 alapunkti c alapunkt ii). Lisaks sellele on Belgia väitel hüvitise arvutamise parameetrid ning kõik ülemäärast hüvitamist vältivad menetlused sõnaselgelt esitatud, kui Belgia tõendas, et Altmarki kohtuotsuse kolmas ja neljas tingimus on täidetud. |
b) Hüvitis
(316) |
Belgia meenutab, et tuletõrje ning maapealse liikluse ja lennujaama ohutuse tagamisega seotud teenuste puhul on hüvitise suurusele alates 2006. aastast seatud ülempiir, julgestuse, navigatsioonibüroo tegevuse ja lennukite juhendamisega seotud teenuste puhul kehtestati ülempiir alates 2010. aastast. BSCA kohaldatav analüütiline raamatupidamisarvestus võimaldab jälgida sellest tingimusest kinnipidamist. |
c) Raamatupidamisarvestuse eraldamine
(317) |
Belgia väitel on raamatupidamisarvestuse eraldatus tagatud tehnilise kirjelduse punkti 25 kohaldamisega, mille kohaselt „kontsessiooni saaja peab teenuste kohta eraldi kontot. Kontsessiooni andnud ametiasutus võib seda kontot igal ajal kohapeal kontrollida“. Seda kohustust kinnitab ka 8. lisas toodud dokument. |
d) Kontroll ülemäärase hüvitamise üle
(318) |
Vallooni piirkonnal on tehnilise kirjelduse punkti 25 kohaselt õigus igal hetkel kontrollida BSCA erikontot, mis hõlmab üldhuviteenuste osutamist. Vallooni piirkond teostab igal aastal kohapealse auditi, mille käigus kontrollitakse dokumente, mis on seotud BSCA deklaratsiooniga, mille alusel toimub kõnealuste üldhuviteenustega seotud kulude hüvitamine. |
e) Kokkuvõte
(319) |
Eelnevast ilmneb, et komisjoni poolt majandustegevusena käsitletavate üldhuviteenuste osutamist võib käsitada siseturuga kokkusobivana 28. novembri 2005. aasta otsuse alusel. |
5.2. Belgia märkused Ryanairi kasuks võetud meetmete kohta
(320) |
2002. aasta menetluse algatamise otsuse ja 2012. aasta menetluse laiendamise otsuse järel esitas Belgia kommentaarid, mille eesmärk oli tõendada, et käesolevas otsuses vaadeldavad Ryanairi kasuks võetud meetmed ei hõlma riigiabi. |
5.3. Belgia märkused aegumistähtaja kohta
(321) |
Pärast 2012. aasta menetluse laiendamise otsust esitatud Belgia kommentaaride kohaselt tuleks juhul, kui komisjon leiab, et üldhuviteenustega seotud kulude rahastamise näol on tegemist riigiabiga, kohaldada selle suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (113) (edaspidi „menetlusmäärus“) artiklis 15 sätestatud aegumistähtaega. |
(322) |
Selle sätte kohaselt algab aegumisperiood päeval, millal ebaseaduslik abi antakse selle saajate käsutusse. Euroopa Liidus kohaldatavate eeskirjade (114) ja komisjoni otsustuspraktika kohaselt (115) peab komisjon teatud meedet hindama lähtuvalt eeskirjadest, mida kohaldati meetme võtmise ajal, st lähtuvalt „kuupäevast, millal võeti vastu õiguslikult siduv akt, mille alusel abi saaja sai abi saamise õiguse“. Euroopa Liidu kohtupraktika kinnitab, et abi andmise kuupäev vastab „kuupäevale, millal võeti vastu õiguslikult siduv akt, mille alusel (riiklik) pädev ametiasutus kohustub abi andma“ (116). Seejuures muutub akt õiguslikult siduvaks alates päevast, millal liikmesriik on oma õiguse kohaselt kohustatud kõnealuse akti alusel tekkinud kohustust täitma. Enne seda on tegemist üksnes kavatsuste deklaratsiooniga (117). |
(323) |
Eelnevast ilmneb, et kuupäev, mil hüvitati BSCA osutatud üldhuviteenuste osutamine, on 9. juuli 1991; see on kuupäev, millal võeti vastu kontsessioonileping ja tehniline kirjeldus, mis on selle hüvitamise õiguslik alus ning mis lõi piirkonna jaoks siduva kohustuse. Alates sellest kuupäevast tekkis piirkonnal hüvitise maksmise kohustus, sõltumata erinevate hilisemate sätete vastuvõtmisest, mis ei mõjuta põhimõtet, mille kohaselt Vallooni piirkond on kohustatud asjaomased kulud hüvitama. See kohustus ei hõlmanud vaid mõnd mittemajandusliku tegevusega seotud teenust, mis nähti ette 15. jaanuari 2008. aasta lisalepinguga nr 6. Seega on kümneaastase aegumisperioodi alguskuupäev 9. juuli 1991. |
(324) |
Kümneaastast aegumisperioodi ei katkestanud ükski menetlusmääruse artiklis 15 osutatud BSCA poolset üldhuviteenuste osutamisega seotud kulude hüvitamist hõlmav komisjoni meede, seega lõppes kõnealune aegumisperiood 2001. aasta juulis. Vaatamata sellele, et kõnealune hüvitamine ei ole ametlikult vormistatud ajavahemiku 2000–2001 kohta sõlmitud lepingus, on lepinguosalised Vallooni piirkond ja BSCA soovinud seda alati hoida tähtajatuna, seda soovi kinnitab kavatsus kanda kõnealuse perioodi kulud ning konkretiseerib 2002. aasta lisaleping, nii et aegumisperioodi algust ei ole seatud kahtluse alla. |
(325) |
Üksnes komisjoni 24. aprilli 2002. aasta kirjavahetus, mis hõlmab eeskätt küsimusi BSCA rahastamise kohta ja mis oleks võinud kaudselt puudutada üldhuviteenustega seotud kulude rahastamist, oleks võinud aegumisperioodi katkestada. Selle taotlusega seoses on Vallooni piirkonna ametiasutused edastanud üksikasjalikud selgitused ja komisjon ei ole selle rahastamise õiguspärasust kunagi kahtluse alla seadnud. |
(326) |
Eelnevast ilmneb, et isegi kui üldhuviteenustega seotud kulude hüvitamise näol oleks tegemist riigiabiga, mis vaadeldaval juhul ei ole leidnud kinnitust, oleks komisjoni volitused sellise abi sissenõudmiseks aegunud menetlusmääruse artikli 15 alusel. |
5.4. Belgia märkused seoses õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumisega
(327) |
Pärast 2012. aasta menetluse laiendamise otsuse tegemist esitas Belgia kommentaarid seoses õiguspärase ootuse põhimõtte kohaldamisega toetuse suhtes, mida piirkond maksab lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste osutamise eest. |
(328) |
Euroopa Kohtu kohtupraktikast tuleneb, et komisjon on kohustatud arvestama erandlikke asjaolusid, mis õigustavad kooskõlas menetlusmääruse artikli 14 lõikega 1, et ta loobub ebaseaduslikult määratud abi tagasimaksmise nõudmisest, kui see tagasimaksmine käib vastu Euroopa Liidu üldpõhimõttele, millele vastavalt tuleb arvesse võtta abisaajate õiguspärast ootust. |
(329) |
Kohtujuristi Philippe Léger' tehtud kokkuvõtte kohaselt on selle põhimõtte rikkumisega tegemist juhul, kui on täidetud kolm tingimust: „Kõigepealt peab olemas olema ühenduse haldusasutuse akt või tegevus, mis võib tekitada sellist õiguspärast ootust. (…). Teiseks ei peaks puudutatud isik suutma ühenduse institutsioonide varasema käitumise muutumist ette näha (…). Viimaseks ei õigusta vaidlustatud aktiga taotletav ühenduse huvi huvitatud isiku õiguspärase ootuse rikkumist. (…)“. |
(330) |
Belgia väitel on lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste eest piirkonna makstava toetuse puhul eelmises põhjenduses toodud kolm tingimust täidetud. |
(331) |
Komisjon analüüsis lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste eest piirkonna makstavat toetust esimese uurimismenetluse käigus ja ei väljendanud selle suhtes oma 2004. aasta otsuses mingit kahtlust. 2004. aasta otsuses kinnitas komisjon, et „ta ei vaidlusta Vallooni piirkonna ametiasutuste õiguspärast võimalust võtta enda kanda hooldus- ja tuletõrjeteenuste kulud“ (118). Sel ajajärgul BSCA osutatud hooldusteenused olid määratletud järgmiselt: „Kontsessiooni saaja peab kontsessiooni raames tagama kontsessiooniga seotud territooriumi, hoonete, hoonete sisseseade, varustuse ja materjalide hoolduse, nii et need on seisukorras, mis on alati vastavuses nende kasutamiseks vajalike tingimustega“. Sama 2004. aasta otsuse põhjenduses 352 on komisjon samuti leidnud, et „osa kõnealuste eraõiguslike või riiklike lennujaamade kuludest hüvitatakse sageli kui avaliku teenuse osutamise kulud, seoses ülesannetega, mis on seotud ohutus- või julgestusnõuetega või seoses muude kuludega, mis ei ole iseenesest majanduslikult elujõulised, kuid mis on vajalikud kõnealuste lennujaamade käitamiseks. Tegemist võib olla lennukontrolli, politsei ja tuletõrje tegevusega jne seotud teenustega“. |
(332) |
Belgia rõhutab seejuures, et Üldkohtu tehtud tühistamisotsus ei puudutanud 2004. aasta otsuse seda aspekti. |
(333) |
Sellest lähtuvalt leiab ta, et põhjenduses 329 esitatud kolm tingimust on täidetud. |
(334) |
Esiteks toob ta välja asjaolu, et komisjoni 2004. aasta otsus ja Üldkohtu keelu puudumine selles küsimuses on „tekitanud eelduse sellist ootust võimaldava olukorra tekkimiseks“. Belgia väidab, et võttes arvesse vastava märkuse puudumist komisjoni 2004. aasta otsuses, anti BSCA-le täpne kinnitus selle kohta, et hüvitise näol ei saa olla tegemist riigiabiga. Belgia märgib, et seda õiguspärast ootust tugevdas komisjoni otsustuspraktika, mis hõlmas vahetegemist majandustegevuse ja mittemajandusliku tegevuse vahel, nagu see ilmnes Leipzig-Halle lennujaama käsitlevas komisjoni otsuses. |
(335) |
Teiseks väidab Belgia, et BSCA „ei saanud ette näha ühenduse ametiasutuse varasemalt kinnitatud käitumisliini muutumist“. Belgia väitel ei võimaldanud mitte ükski asjaolu BSCA-l eeldada, et komisjon asub 2012. aastal uuesti vaatlema meedet, mille suhtes ta 2004. aastal ei väljendanud ühtegi kahtlust ning mida Üldkohus 2008. aastal ei vaidlustanud. |
(336) |
Kolmandaks ei ole Euroopa Liidu huvid ülimuslikud BSCA huvide ees „selleks, et hoida muutumatuna olukorda, mida ettevõte võis õiguspäraselt pidada stabiilseks“. Belgia väitel kannaks BSCA suurt kahju juhul, kui komisjon võtaks vastu otsuse, millega nähakse ette nõuda sisse toetus, mida BSCA sai üldhuviteenuste osutamise eest. |
(337) |
Kokkuvõttes väitab Belgia, et tema makstud rahalised hüvitised, mis olid vajalikud selleks, et tagada lennujaama julgestus ja ohutus ning lennujaama tegevuse jätkumine, säilisid ja suurenesid pärast 2004. aasta otsust eeskätt tänu õiguspärasele ootusele, mis oli tingitud komisjoni hoiakust, mille kohaselt üldhuviteenuste rahastamise näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. Võttes arvesse komisjoni tegevusest tingitud BSCA õiguspärast ootust, tuleb märkida, et isegi kui komisjon leiab, et vaadeldavate toetuste näol on tegemist riigiabiga, ei saa ta menetlusmääruse artikli 15 kohaselt nõuda selle tagasimaksmist. |
6. MEETMETE HINDAMINE
(338) |
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
(339) |
Meedet käsitatakse riigiabina, kui samaaegselt on täidetud järgmised tingimused: 1) meetmest kasu saajad on ettevõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, 2) meetmega antakse sellest kasusaajale valikuline eelis, 3) meede võetakse riigi ressursse kasutades ja on omistatav riigile ja 4) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
(340) |
Käesolevas peatükis hindab komisjon, kas peatükis 3 kirjeldatud meetmeid võib käsitada BSCA-le ja/või Ryanairile antava abina, seejärel vaadeldakse kindlaksmääratud abi siseturuga kokkusobivust ning aegumistähtaja ja õiguspärase ootuse põhimõtte kohaldatavust. |
6.1. BSCA-le antava riigiabi olemasolu
6.1.1. Ettevõtja mõiste Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses
(341) |
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et meede peab selleks, et teda saaks käsitada riigiabina, soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“. |
(342) |
Euroopa Kohus on määratlenud ettevõtjaid sõltumata nende õiguslikust seisundist ja nende rahastamise viisist järjekindlalt majandustegevusega tegelevate üksustena (119). Lisaks on Euroopa Kohus järjepidevalt leidnud, et majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul (120). |
(343) |
Aéroports de Paris' kohtuasjas tegi Üldkohus otsuse, et lennujaama käitamine, mis seisneb lennujaamateenuste osutamises lennuettevõtjatele, kujutab endast majandustegevust. |
(344) |
Üldkohus kinnitas Leipzigi/Halle lennujaama kohtuasjas, (121) et lennujaama käitamine hüvitise eest on majandustegevus ja lennujaama taristu rajamine on selle lahutamatu osa (122). Seega kui lennujaama käitaja tegeleb majandustegevusega siis on ta – sõltumata oma õiguslikust seisundist või rahastamisviisist – ettevõtja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning tema suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud riigiabi eeskirju (123). Üldkohus on samuti sedastanud, et erinevalt lennujaamade avaldatavast mõjust, ei ole nende rajamise või laiendamisega seotud regionaalarengu, majanduse või transpordistrateegiate eesmärgid asjakohased majandustegevuse olemasolu kindlaksmääramisel. |
(345) |
Küsimus, kas teatava teenuse jaoks on olemas turg, võib sõltuda sellest, kuidas asjaomased liikmesriigid on selle teenuse korraldanud (124). Riigiabi eeskirjad kehtivad üksnes juhul, kui teatav tegevus toimub turukeskkonnas. Teatavate teenuste majanduslik olemus võib seega liikmesriigiti erineda. Pealegi võib konkreetse teenuse liigitus sõltuvalt poliitilistest valikutest või majandussündmustest aja jooksul muutuda. |
(346) |
Seega, kuni ADP kohtuotsuseni hõlmas komisjoni järjekindel otsustuspraktika seisukohta, et lennujaamataristu haldamise arendamise näol ei ole tegemist majandustegevusega, mille suhtes tuleb kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 sätteid (125). Pärast ADP otsuse tegemist leidis komisjon, et seoses kõnealuse turu järkjärgulise konkurentsile avanemisega on selline tegevus muutunud majandustegevuseks. Ühtlasi tuleb lennujaamadele ja lennuliinidele antavat abi käsitlevate suuniste (126) (edaspidi „lennundussuunised“) punktide 28 ja 29 kohaselt „alates „Aéroports de Paris“ otsuse kuupäevast (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu käitamist ja rajamist riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana. Enne „Aéroports de Paris“ otsust valitsenud ebakindluse tõttu võisid riigiasutused seevastu õiguspäraselt asuda seisukohale, et lennujaamataristu rahastamine ei kujuta endast riigiabi, mistõttu ei olnud sellistest meetmetest vaja komisjoni teavitada. Järelikult ei saa komisjon riigiabieeskirjade alusel nüüd seada kahtluse alla rahastamismeetmeid, mis on võetud enne otsust kohtuasjas „Aéroports de Paris““. |
(347) |
Seega tuleb kindlaks määrata, kas BSCA-le antud abi lennujaamataristu kasutamiseks ja väljaehitamiseks anti enne või pärast ADP kohtuotsuse kuupäeva, st 12. detsembrit 2000. |
(348) |
Lisaks sellele, nagu on märgitud lennundussuuniste punktides 34 ja 35, ei tule ka pärast ADP kohtuotsust lennujaama käitaja kogu tegevust tingimata käsitada majandustegevusena. Euroopa Kohus on ka kinnitanud, et tegevust, mille eest oma avalik-õiguslike volituste tõttu vastutab tavaliselt riik, ei käsitata majandustegevusena (127). Lennujaama puhul peetakse üldjuhul mittemajanduslikuks selliseid tegevusvaldkondi nagu lennujuhtimine, politsei ja tolli tegevus, tuletõrje, meetmed, mis on vajalikud tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastase sekkumise eest, ning investeeringuid, mis on seotud eespool nimetatud tegevuse elluviimiseks vajaliku taristu ja seadmetega. |
(349) |
Seega tuleb määrata kindlaks meetmed, mis võeti BSCA kasuks pärast 12. detsembrit 2000, ning jätta välja meetmed, mis on seotud tegevusega, mille eest oma avalik-õiguslike volituste tõttu vastutab tavaliselt riik. |
6.1.1.1.
(350) |
Selles punktis vaatleb komisjon järgmisi asjaolusid:
|
a) Kas võetud meetmed, sealhulgas investeerimiskava alusel väljaehitatud uue taristu BSCA käsutusse andmine toimus enne ADP kohtuotsust?
(351) |
Nagu on meelde tuletatud põhjenduses 344 ja sellele järgnevates põhjendustes, ei saa lennujaamataristu väljaehitamist põhimõtteliselt lahutada lennujaama käitamisega seotud majandustegevusest. |
(352) |
Mitmeaastase investeerimiskava alusel Charleroi lennujaama taristu väljaehitamise puhul leiavad Belgia ametiasutused samas, et otsus selle investeerimiskava kohta tehti enne 12. detsembrit 2000, st ADP kohtuotsuse kuupäeva. Punkti 5.1.1.1 alapunkti a alapunktis i toodud Belgia väited on eeskätt suunatud komisjoni 2012. aasta menetluse laiendamise otsuses toodud esialgsete väidete ulatuse ja täpsuse vaidlustamisele, kõnealuste komisjoni väidete kohaselt ei too 20. juuli 2000. aasta raamleping ja Vallooni piirkonna valitsuse 8. novembri 2000. aasta otsus (edaspidi „2000. aasta otsused“) piirkonna jaoks kaasa kohustust kolmanda isiku vastu ning need otsused ei ole tagasivõetamatud, kindlad ja lõplikud. |
(353) |
Komisjon leiab samas, et otsus anda BSCA käsutusse taristu, sealhulgas investeerimiskava alusel kavandatud ja väljaehitatud taristu, ning osutada teatud teenuseid teatava tasu eest, ei tuginenud mitte 2000. aasta otsustel, vaid SOWAERi ja BSCA 2002. aasta kokkuleppel, tuues selle kohta järgmised põhjendused. |
(354) |
Asjaomane kriteerium võimaliku abimeetme võtmise kuupäeva kindlaksmääramisel on kuupäev, mil riigi ametiasutused võtsid vastu õiguslikult siduva akti kõnealuse meetme võtmise kohta selle saaja suhtes (128). |
(355) |
Vaadeldaval juhul leiab komisjon, et:
|
(356) |
Enne SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingut ei olnud ei piirkonnal ega SOWAERil BSCA ees mingeid investeerimiskava elluviimisega seotud kohustusi. |
(357) |
Belgia tunnistab, et BSCA-le ei olnud saadetud ühtegi ametlikku kirja abi andmise kohta. Samas väidab Belgia, et kuigi 2000. aasta otsused olid adresseeritud piirkonnale endale, tekib nende otsuse vastuvõtmisega valitsuse jaoks ka kohustus. Belgia leiab, et asjaolu, et see kohustus on ühepoolne, ei ole seotud konkreetse juhtumiga. Belgia väitel on otsused kõikide finantsmeetmete kohta, sõltumata sellest, kellele need on adresseeritud, tehtud alati asjaomase ametiasutuse ühepoolse haldusaktiga ning ametiasutuse pädevuses on selle täitmine, muutmine või tühistamine. |
(358) |
Komisjon märgib, et 2000. aasta otsuseid ei avaldatud ning nendest ei teatatud BSCA-le. Piirkonnal oli võimalik enne SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingu sõlmimist mis tahes ajal ühepoolse otsuse abil investeerimiskava muuta või selle kava täielikult tühistada, ilma et see otsus oleks riivanud BSCA õigusi. |
(359) |
Lisaks sellele, nagu on märgitud 2012. aasta menetluse laiendamise otsuses, hõlmas kõnealune investeerimiskava ebakindlaid tegureid, mis olid seotud rahastamismehhanismi ja investeeritavate summadega. Neid tegureid oli võimalik kohandada lähtuvalt vajaduste muutumisest. Nii nähti ette, et Põhja terminal (aérogare Nord) peab olema mooduliteks jaotatav ning selle ehitus peab „toimuma järk-järgult vastavalt lennujaama tegevusele ja sellest tulenevatele jooksvatele vajadustele.“ Lisaks sellele loobuti esialgselt kavandatud rahastamisskeemist Vallooni piirkondliku transpordiorganisatsiooni (Société Régionale Wallonne du Transport) vahendusel ja see asendati rahastamisega uue finantsmehhanismi, SOWAERi vahendusel, kelle rahalised vahendid tekkisid alles SOWAER asutamisel 1. juulil 2001 ning moodustasid vaid 75 000 000 eurot. |
(360) |
Seevastu niipea, kui rahastamiskava hõlmati SOWAER ja BSCA lepingusse, tekkisid SOWAERil BSCA vastu kohustused: ta pidi BSCA käsutusse andma territooriumi ja taristu, sealhulgas investeerimiskava alusel väljaehitatud taristu, ning osutama kontsessioonitasu eest teatud teenuseid, vastasel juhul oleks ta rikkunud lepingus sätestatud kohustusi. |
(361) |
Komisjon leiab seetõttu, et SOWAERi kohustust viia ellu investeerimiskava ja osutada teatud teenuseid tuleb vaadelda koos BSCA kohustusega maksta kontsessioonitasu. Teadmata BSCA vastutasuna makstava summa suurust ei ole võimalik kindlaks määrata, kas piirkonna kava näol anda BSCA käsutusse taristu, sealhulgas investeerimiskava kohaselt väljaehitatud uus taristu, ning osutada teatud teenuseid, on tegemist abiga või mitte. |
(362) |
Komisjon leiab, et otsus anda BSCA käsutusse taristu, sealhulgas SOWAERI väljaehitatav uus taristu ning osutada teatud teenuseid tasu eest, tugines SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingul. See leping on aga ADP kohtuotsusest hilisem. |
(363) |
Lisaks sellele tuleb meenutada, et SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepinguga hõlmatud investeerimiskava muudeti oluliselt Vallooni piirkonna valitsuse 3. aprilli 2003. aasta otsusega. Kohaldades 3. aprilli 2003. aasta otsust, võttis Vallooni piirkonna valitsus teadmiseks investeerimiskava muutmise, (130) kiites heaks investeerimissumma muutmise 93 miljonilt eurolt ligi 151 miljoni euroni, st 57,8 miljoni euro võrra, millest 33 miljonit eurot oli seotud uue terminaliga. Komisjon leiab, et investeerimiskava sellise muutmise näol oli tegemist olulise muudatusega, ning sellega seoses uue meetmega, mis võib hõlmata BSCA-le antavat riigiabi ning lisandub olemasolevale võimalikule abile, mida anti SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingu vahendusel. Võttes arvesse, et see meede tuleneb 3. aprilli 2003. aasta otsusest, on tegemist uue meetmega, mis on vastu võetud pärast ADP kohtuotsust ja mille suhtes kohaldatakse seetõttu riigiabi eeskirju. |
b) Investeeringud ja SOWAERi osutatud teenused, mis tuleb vaatluse alt välja jätta, kuna tegemist ei ole majanduslikku laadi tegevusega
(364) |
Nagu on märgitud lennundussuuniste punktides 34 ja 35, ei tule ka pärast ADP kohtuotsust lennujaama käitaja kogu tegevust tingimata käsitada majandustegevusena. Euroopa Kohus on otsustanud, et tegevus, mis harilikult kuulub riigi kui avaliku võimu teostaja pädevusse, ei ole majanduslikku laadi (131). Sedalaadi tegevus hõlmab eeskätt julgestust, lennujuhtimist ning politsei ja tolli tegevust (132). |
(365) |
Komisjon leiab, et lennunavigatsiooniga seotud investeeringuid ja asjaomase varaga seotud suuri remonditöid (näiteks lähilennujuhtimisüksusega seotud investeeringud ja remonditööd), lennukitega seotud tuletõrjemeetmeid, julgestust (mida määratletakse kui võitlust õigusvastase sekkumise vastu), politsei ja tolliga seotud tegevust võib käsitada mittemajandusliku tegevusena. Võttes arvesse, et vaadeldaval juhul ei ole aeronavigatsiooniteenused, lennukitega seotud tuletõrjemeetmed, julgestusmeetmed ning politsei ja tolli tööga seotud meetmed korraldatud turuloogika kohaselt, leiab komisjon, et nende teenustega seotud varadesse tehtud investeeringud ja nendega seoses tehtavad suured remonditööd ei ole majanduslikku laadi. Seejuures võib lennujaama nende osade piiramist, kuhu pääseb juurde läbi politseikontrolli ja kus paiknevad lennukid käsitada mittemajandusliku tegevusena sedavõrd, kuivõrd see on seotud julgestamismeetmetega. |
(366) |
Komisjon käsitab mittemajanduslike kuludena ka kulusid, mis on seotud hoonete ja varustuse hooldamiseks tehtavate investeeringutega, kui neid kasutatakse samaaegselt seoses majandustegevusega ja mittemajandusliku tegevusega proportsioonides, mis vastavad nende kasutamisele seoses mittemajandusliku tegevusega. Eeskätt on uue terminali jaoks tehtavate investeeringute maksumust võimalik 7 % ulatuses käsitada seotuna mittemajandusliku tegevusega, kuna 7 % terminali pinnast hõivavad politsei- ja tolliteenistus ning töötajad, kes tegelevad reisijate ja nende pagasi läbivaatusega, samuti ka Vallooni piirkonna avaliku teenistuste ametnikud, kelle ülesanne on tagada lennujaama ohutus. |
(367) |
Seevastu käsitab komisjon majandustegevusega seotud kulutustena investeeringuid ja suuri remonditöid, mis on seotud III kategooria ILS süsteemiga (pimemaandumissüsteem) (133) ja lennuradade valgustusega. Need kulud ei ole seotud avaliku võimu teostamisega, vaid on vajalikud taristu äriliseks kasutamiseks, mille käigus antakse lennuettevõtjate käsutusse vastavad struktuurid rahuldaval ohutuse tasemel. Samuti on ka maapealse liikluse ohutuse tagamine (sealhulgas ka ohutus lennukite maandumisel ja õhkutõusmisel) lahutamatult seotud lennujaama käitamisega ning seda tuleb seetõttu käsitada majandustegevusena. Komisjoni hiljutises otsuses Marseille lennujaama kohta (134) jäeti lennujaama käitamise ohutusega seotud meetmed „mittemajandusliku“ tegevuse hulgast välja. |
(368) |
Komisjon leiab samuti, et reisijatele ettenähtud parklates tulekahjude avastamisega seotud investeeringute näol on tegemist majandustegevusega seotud meetmetega. Need kulud ei ole seotud avalik-õiguslike volituste teostamisega, vaid on vajalikud reisijatele ettenähtud parkla äriliseks kasutamiseks. |
(369) |
Lisaks sellele, nagu on öeldud lennundussuuniste punktis 36, peab komisjon veenduma, et mittemajandusliku tegevuse rahastamist kasutataks üksnes sellest tulenevate kulude hüvitamiseks ning see rahastamine ei ole seotud majandustegevusega, (135) mille rahastamise suhtes tuleb kohaldada riigiabi eeskirju. |
(370) |
SOWAER tegeleb otseselt investeeringute ja suurte remonditööde teostamisega. Nende kulude rahastamine ei ole seega seotud BSCA-le antava toetusega, mida ettevõte võib kasutada oma majandustegevuse rahastamiseks. |
(371) |
Lisaks sellele, nagu on öeldud lennundussuuniste punktis 37, peab komisjon veenduma, et mittemajandusliku tegevuse rahastamisega ei kaasne diskrimineerimist lennujaamade vahel. Sellise tegevuse rahastamise suhtes tuleb kohaldada riigiabi eeskirju. |
(372) |
Belgia täpsustas, et SOWAER teeb investeeringud ja teostab suured remonditööd tema hallatavate lennujaamade, st Vallooni piirkonna lennujaamade jaoks mittediskrimineerival viisil. |
(373) |
Nagu on nimetatud käesoleva otsuse põhjenduses 26, anti Belgia piirkondadele vajalikud volitused nende territooriumil asuvate riiklike lennuväljade ja lennujaamade varustamiseks ja käitamiseks, välja arvatud Brüsseli lennujaama puhul. Seda õiguslikku raamistikku silmas pidades leiab komisjon, et SOWAERI investeeringute rahastamise ja osutatavate teenustega tekkiva diskrimineerimise hindamiseks sobiv tasand on piirkonna tasand ja mitte föderaalriigi tasand. Võttes arvesse asjaolu, et SOWAER teeb investeeringud ja teostab suured remonditööd mittediskrimineerival viisil kahe Vallooni piirkonna peamise lennujaama (Liège ja Charleroi) puhul, järeldab komisjon, et lennujaamade vahel ei esine diskrimineerimist. |
(374) |
Põhjenduses 365 kirjeldatud mittemajandusliku tegevuse rahastamine jääb seega välja riigiabi määratlusest ja seda edaspidi ei analüüsita. |
6.1.1.2.
(375) |
Nagu on näidatud punkti 5.1.1.1 alapunkti c alapunktis i, leiab Belgia, et ülesanded, mille eest piirkond maksab toetust, kuuluvad avalik-õiguslike volituste teostamisega seotud ülesannete hulka ning nende näol ei ole seetõttu tegemist majandustegevusega. |
(376) |
Selleks et hinnata, millises ulatuses on toetus seotud mittemajandusliku tegevusega ja tuleb seetõttu välja jätta riigiabi valdkonnas rakendatavate kontrollimeetmete kohaldamisalast, tuleb läbi viia samasugune analüüs, nagu on toodud punkti 6.1.1.1 alapunktis b. |
a) Tuletõrje ja lennujulgestus
(377) |
Nagu on näidatud põhjenduses 365, leiab komisjon, et vaadeldaval juhul ei ole lennukitega seotud tuletõrje- ja julgestusmeetmete puhul (136) tegemist majanduslikku laadi tegevusega. |
i) Lennundussuuniste punkti 36 kohaldamine
(378) |
Nagu on öeldud lennundussuuniste punktis 36, peab komisjon isegi juhul, kui teatud tegevust käsitatakse mittemajandusliku tegevusena, veenduma, et sellise tegevuse rahastamist kasutatakse üksnes sellisest tegevusest tulenevate kulude hüvitamiseks ning see rahastamine ei mõjuta majandustegevust, (137) mille rahastamise suhtes tuleb kohaldada riigiabi eeskirju. |
1. Tuletõrje
(379) |
Tuletõrjega seoses märgib komisjon, et piirkonna ja BSCA 1991. aasta lepingule lisatud tehnilise kirjelduse punkti 25 sätete kohaselt peab BSCA selleks, et piirkond võtaks enda kanda tuletõrje- ja hooldusteenuste kulud, pidama nende valdkondade kohta eraldi arvestust, mida kontsessiooni andnud ametiasutus võib igal ajal analüüsida ja kontrollida. |
(380) |
Lisaks sellele toimub piirkonna ja BSCA lepingu punkti 3.2.3 kohaselt, mida muudeti 29. märtsi 2002. aasta lisalepinguga nr 3, tuletõrje- ja hooldusteenuste rahastamine 12 osas, seejuures makstakse kaheteistkümnes osa välja pärast seda, kui pädev minister on kätte saanud ja heaks kiitnud BSCA aastaaruande, milles on toodud tehtud kulutuste põhjendus taotluses esitatud prognoositava eelarvestruktuuri alusel, see tähendab lähtuvalt tehnilise kirjelduse punktis 25 esitatud eelarve rubriikidest. |
(381) |
10. märtsile 2006 järgneva ajavahemiku kohta on 10. märtsi 2006. aasta lisalepinguga nr 5 lisatud tehnilise kirjelduse punktis 25.7 sätestatud, et tuletõrje ja hooldusteenuste eest makstava hüvitise summa ei või olla suurem BSCA tegelikult kantud kuludest ning et ülemäärase hüvitamise korral kohaldatakse järgmise aasta eelarvereal vastavat korrigeerimist. |
(382) |
Komisjon leiab, et need sätted on piisavad järeldamaks, et alates piirkonna ja BSCA lepingu 2002. aasta lisalepingu nr 3 jõustumisest võib piirkonna osutatud tuletõrjeteenustega seotud kulutuste eest makstud toetust lugeda proportsionaalseks ning seda ei kasutatud majandustegevuse hüvitamiseks. |
2. Julgestus
(383) |
Julgestus lisati BSCA-le hüvitatava tegevusliikide hulka 15. jaanuari 2008. aasta lisalepingu nr 6 alusel. Lennujulgestusega seotud ülesanded on määratletud kui „meetmete ja inim- ning loodusressursside kogum, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest“ (138). Lennujulgestusega seotud teenused hõlmavad „läbivalgustamist, kaamerasüsteeme, valve- ja patrullteenuseid, juurdepääsukontrolli ja külastajamärkide väljastamist“ (139). |
(384) |
Tehnilise kirjelduse punktis 25.7, mida muudeti 15. jaanuari 2008. aasta lisalepinguga nr 6, on sätestatud, et „teenuste osutamisega seotud kulude eest makstava hüvitise summa ei või olla suurem kontsessiooni saaja tegelikult kantud kuludest pärast kõnealuste teenuste kasutajatelt nende teenuste eest saadud võimalike tasude mahaarvamist. Ülemäärase hüvitamise korral kohaldatakse järgmise aasta eelarves vastavat korrigeerimist“. |
(385) |
Komisjon leiab, et need sätted on piisavad järeldamaks, et lennujulgestusega seotud kulutuste eest makstud toetust võib lugeda proportsionaalseks ning seda ei kasutatud majandustegevuse hüvitamiseks. |
ii) Lennundussuuniste punkti 37 kohaldamine
(386) |
Nagu on öeldud lennundussuuniste punktis 37, peab komisjon veenduma, et mittemajandusliku tegevuse rahastamisega ei kaasne põhjendamatut diskrimineerimist lennujaamade vahel. Sellise tegevuse rahastamise suhtes tuleb kohaldada riigiabi eeskirju. |
(387) |
Belgia täpsustuse kohaselt rahastab piirkond oma kahe peamise lennujaama (Liège ja Charleroi) mittemajanduslikku tegevust mittediskrimineerival viisil. |
(388) |
Nagu on öeldud käesoleva otsuse põhjenduses 26, anti Belgia piirkondadele vajalikud volitused nende territooriumil asuvate riiklike lennuväljade ja lennujaamade varustamiseks ja käitamiseks, välja arvatud Brüsseli lennujaama puhul. Seda õiguslikku raamistikku silmas pidades leiab komisjon, et lennujaama tegevusega seotud teatud mittemajanduslikku laadi teenuste rahastamise käigus tekkiva diskrimineerimise hindamiseks sobiv tasand on piirkondlik ja mitte föderaalne tasand. Võttes arvesse asjaolu, et Vallooni piirkond rahastab oma kahe peamise lennujaama (Liège ja Charleroi) mittemajanduslikku tegevust mittediskrimineerival viisil, järeldab komisjon, et lennujaamade kohtlemisel ei esine õigusvastast diskrimineerimist. |
(389) |
Seega ei ole BSCA-le tuletõrje ja lennujulgestusega seotud teenuste eest makstava hüvitise näol tegemist riigiabiga ja seda edaspidi ei analüüsita. |
b) Hooldus ja maapealse liikluse ohutus
(390) |
Käesolevas jaotises vaatleb komisjon, kas järgmised teenused võivad jääda välja riigiabi eeskirjade kohaldamisalast, kuna tegemist on mittemajanduslikku laadi tegevusega:
|
(391) |
Nagu on näidatud põhjenduses 71, on hooldusteenus tehnilise kirjelduse punktide 12 ja 19 kohaselt määratletud kui „hoonete, lennuradade, juurdepääsuteede, sõidukite jne tehniline hooldamine“ (140) ning „kontsessiooniga seotud territooriumi, hoonete, hoonete sisseseade hooldamine või hoidmine seisukorras, mis on alati vastavuses nende kasutamiseks vajalike tingimustega“ (141). |
(392) |
Nagu on näidatud põhjendustes 73 ja 74, muudeti piirkonna ja BSCA kontsessioonilepingu 10. märtsi 2006. aasta lisalepinguga nr 5 piirkonna ja BSCA lepingu punkti 3.2.2 ja tehnilise kirjelduse punkti 25. Nende muudatuste kohaselt hüvitab piirkond kulud, mida BSCA kannab seoses tuletõrje ning liikluse ja lennujaama ohutuse tagamisega. Muudetud punktis 25 on täpsustatud, et „maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenused hõlmavad lennujaama jooksvat hooldust, hoonete, lennuradade, juurdepääsuteede, sõidukite tehnilist hooldust, lennuraja ja juurdepääsuteede väiksemaid asfalteerimistöid, jooksvat hooldust ja remonti, lennuraja üld- ja lähenemisvalgustite hooldust ja jooksvat remonti, niitmistöid, lennuraja puhastamist ja tähistust, lumetõrjet ja mis tahes muid teenuseid, mis võimaldavad tagada maapealse liikluse, lennujaama ja sellega seotud taristu kasutamise ohutuse, välja arvatud lennujaama piirkonnas asuvad äripinnad“. |
(393) |
Komisjon märgib, et „maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenuste“ määratlus, mille eest BSCA saab hüvitist alates 10. märtsist 2006, kattub suures osas „hooldusteenuste“ määratlusega, mille eest BSCA sai hüvitist enne 10. märtsi 2006. Selleks et teha kindlaks, kas nende teenuste näol on tegemist majandustegevusega seotud teenustega, tuleb neid vaadelda koos. |
(394) |
Komisjon leiab, et nende teenuste näol, olgu siis tegemist lennujaama jooksva hooldusega, hoonete, lennuradade, juurdepääsuteede ja sõidukite tehnilise hoolduse, lennuraja ja juurdepääsuteede väiksemate asfalteerimistööde, jooksva hoolduse ja remondiga, lennuraja üld- ja lähenemisvalgustuse hoolduse ja jooksva remondiga, niitmistöödega, lennuraja puhastamise ja tähistusega, lumetõrje või mis tahes muude teenustega, mis võimaldavad tagada maapealse liikluse, lennujaama ja sellega seotud taristu kasutamise ohutuse, ei ole tegemist riigivõimu teostamisega seotud ülesannetega. Need teenused on selgelt erinevad lennujulgestusega seotud teenustest. Need teenused on seotud lennujaama ärilise käitamisega, kuivõrd see eeldab, et lennujaam, sealhulgas lennurajad oleks nõuetekohaselt hooldatud, et võimaldada lennukite õhkutõusmist ja maandumist olukorras, mis on piisavalt ohutu. Selliste teenuste osutamine ei ole kuidagi seotud avaliku võimu teostamisega. |
(395) |
Belgia väitel (vt põhjendus 237) on komisjon 23. juuli 2008. aasta Leipzig-Halle lennujaama hõlmava otsusega nõustunud sellega, et lennujaama käitamise ohutusega seotud teenuste näol on tegemist mittemajandusliku tegevusega (142). Saksamaa esitatud tegevuse ohutusega seotud taristu nimekirjast ilmneb, et tegemist on taristuga, mis on vajalik maapealse liikluse ohutuse kindlustamiseks, näiteks perrooni katkematu voolu allikas, alajaamad, lennuraja valgustus, perrooni valgustus jne. Belgia väitel kinnitas komisjoni otsust Üldkohus 24. märtsi 2011. aasta otsusega, (143) mille alusel on esitatud hagi komisjoni eespool nimetatud otsuse tühistamiseks. |
(396) |
Komisjon ei nõustu väitega, et Leipzig-Halle lennujaamaga seotud otsuse põhjenduste 182 ja 183 alusel on võimalik järeldada, et komisjon on varasemalt leidnud, et hoolduse ja lennujulgestusega võrreldavaid ülesanded, mis on määratletud piirkonna ja BSCA lepingus, võib käsitada seotuna avaliku võimu teostamisega järgmistel põhjustel. |
(397) |
Esiteks on piirkonna ja BSCA lepingus määratletud hooldus- ja ohutusteenuste kulud palju laiaulatuslikumad kui kulud seoses lennujaama käitamise ohutusega tehtud investeeringutega, millele on osutatud Leipzig-Halle lennujaama kohtuotsuses. Viimati nimetatud kulud hõlmavad perrooni katkematu voolu allikat, alajaamu, kõrgepingejuhtmeid ja lennuraja tulesid. Piirkonna ja BSCA lepingus määratletud hooldus- ja lennuohutusteenuste kulud hõlmavad „lennujaama jooksvat hooldust, hoonete, lennuradade, juurdepääsuteede, sõidukite tehnilist hooldust, lennuraja ja juurdepääsuteede väiksemaid asfalteerimistöid, jooksvat hooldust ja remonti, lennuraja üld- ja lähenemisvalgustuse hooldust ja jooksvat remonti, niitmistöid, lennuraja puhastamist ja tähistust, lumetõrjet ja mis tahes muid teenuseid, mis võimaldavad tagada maapealse liikluse, lennujaama ja sellega seotud taristu kasutamise ohutuse, välja arvatud lennujaama piirkonnas asuvad äripinnad“. |
(398) |
Teiseks märgib komisjon, et vastupidiselt Belgia väidetule ei ole komisjon otsustanud, et Leipzig-Halle otsuses osutatud lennujaama käitamise ohutusega seotud teenuste puhul on tegemist avaliku võimu teostamisega. Selle otsuse põhjenduses 182 leiab komisjon, et „on võimalik märkida, et käesoleval juhul moodustavad teatud kulud osa avaliku sektori kohustustest“ (allakriipsutus on lisatud). Selle otsuse põhjenduses 183 leiab komisjon, et „ [k]ui kui neid kulusid saab […] käsitleda avaliku sektori kohustustena …“, ei saa neid käsitada riigiabina (allakriipsutus on lisatud). Kõnealuses põhjenduses on märgitud, et „ isegi kui komisjon järgiks Saksamaa poolt esitatud väiteid, mille järgi ei saaks neid kulusid käsitleda riigiabina , ei hõlmaks see käesoleva juhtumi lõplikku hindamist“ (allakriipsutus on lisatud). Seega ei ole komisjon kõnealustes põhjendustes ei kinnitanud ega lükanud ümber Saksamaa väidet, mille kohaselt teatavate ülesannete, sealhulgas lennujaama käitamise ohutusega seotud ülesannete puhul on tegemist avaliku sektori kohustuste täitmisega, vaid on märkinud, et tal ei ole vajadust võtta selles küsimuses seisukohta, kuna eeldusel, et meetme näol on tegemist abiga, on sellise abi andmine lubatud. |
(399) |
Kolmandaks märgib komisjon, et Leipzig-Halle lennujaama kohta tehtud komisjoni otsust hõlmavas Üldkohtu otsuses ei ole Üldkohus, vastupidiselt Belgia väidetule kinnitanud otsuse punktis 225 komisjoni sellist väidetavat seisukohta. Üldkohus käsitles küll kõnealuse komisjoni otsuse põhjendusi 182 ja 183, selleks et meenutada komisjoni seisukohta ja järeldas, et komisjoni hinnangu kohaselt ei ole vajadust selles küsimuses lõplikku otsust teha (küsimus hõlmas seda, kas tuleb nõustuda Saksamaa ametiasutuste väitega, mille kohaselt kõnealuste kulude kandmist ei saa mingil juhul käsitada riigiabina). |
(400) |
Komisjon järeldab selle põhjal, et „hooldusteenuste“ näol, nagu need on määratletud piirkonna BSCA lepingule lisatud tehnilise kirjelduse punktides 12 ja 19 ning „maapealse liikluse ohutuse kindlustamisega seotud teenuste“ näol vastavalt tehnilise kirjelduse punktile 25, mida muudeti 10. märtsi 2006. aasta lisalepinguga nr 5, on tegemist majanduslikku laadi teenustega. Nende rahastamine ei jää seega välja riigiabi valdkonnas kohaldatavate eeskirjade kohaldamisalast. |
c) Lendude jälgimine ja registreerimine, lendude eelnev planeerimine ning lennukite juhendamine
(401) |
Käesolevas jaotises vaatleb komisjon, kas järgmised teenused, mille osutamine tehti ülesandeks BSCA-le ja mille eest BSCA-le maksti 15. jaanuari 2008. aasta lisalepingu nr 6 alusel hüvitist, võivad jääda välja riigiabi eeskirjade kohaldamisalast, kuna tegemist on mittemajanduslikku laadi tegevusega:
|
(402) |
Belgia väitel (vt põhjendus 240) on lendude jälgimise ja registreerimise, lendude eelneva planeerimise ja lennukite juhendamise näol tegemist tsiviillennunduse ohutuse põhielementidega ning need vastavad seetõttu avaliku võimu teostamisega seotud ülesannetele, kuna need teenused kuuluvad lennujaama ohutuse põhitegurite hulka. |
(403) |
Komisjon leiab, et kõnealuse hüvitisega seotud ülesanded on lahutamatud BSCA majandustegevusest lennujaama käitajana. Neid ülesandeid ei saa seostada lennujulgestusega, mida käsitatakse õigusvastase sekkumise vältimisena ega ühegi tegevusega, mis on seotud avaliku võimu teostamisega. |
(404) |
Komisjon järeldab selle põhjal, et lendude jälgimise ja registreerimise, lendude planeerimise ning lennukite juhendamise näol on tegemist majanduslikku laadi tegevusega, mille rahastamine ei jää seega välja riigiabi valdkonnas rakendatavate eeskirjade kohaldamisalast. |
6.1.1.3.
(405) |
Ametliku uurimismenetlusega hõlmatud kapitali suurendas SOWAER aktsiate märkimisega BSCA kasuks 2002. aastal, seega pärast ADP kohtuotsust, (147) ning seda ei saa seetõttu jätta välja riigiabiga seotud komisjoni kontrollimeetmete kohaldamisalast (vt põhjendus 346). |
6.1.2. Valikuline eelis
(406) |
Selleks et hinnata, kas riigi meetmed on käsitletavad abina, tuleb teha kindlaks, kas abi saav ettevõtja saab majandusliku eelise, mida ta tavapärastel turutingimustel ei oleks saanud. Majandusliku eelise saamise võib välistada, kui vaadeldavate meetmete näol on tegemist majanduslike tehingutega, mida teeb avaliku sektori asutus või riigi osalusega äriühing tavalistes turutingimustes (148). Sellisel juhul tuleb hinnata, kas erainvestor, pidades silmas tulu saamise võimalust ning jättes kõrvale kõik sotsiaal-, regionaal- või sektoripoliitilised kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel osalenud sellistes tehingutes, nagu üksus, kelle suhtes meedet kohaldati (edaspidi „turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium“). Majanduseelise võib samuti välistada juhul, kui vaadeldavate meetmete näol on tegemist rahalise hüvitisega, mida makstakse asjaomastele ettevõtjatele selleks, et võimaldada neil osutada üldist huvi pakkuvat teenust, tingimusel, et selline hüvitamine vastab kõigile Altmarki kohtuotsuses (149) toodud tingimustele. Järgnevalt vaatleb komisjon kõnealuseid meetmeid järjestikku seoses Altmarki kohtuotsuses toodud tingimustega ja turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumiga. |
6.1.2.1.
(407) |
Esmalt tuleb vaadelda punkti 5.1.1.1 alapunkti c alapunktis ii toodud Belgia väidet, mille kohaselt lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste eest makstav toetuse näol – eeldades, et osa neist teenustest on majanduslikku laadi – ei ole tegemist BSCA-le antava eelisega Altmarki kohtuotsuse (150) tähenduses. |
(408) |
Nagu nähtub punktis 6.1.1 toodud analüüsist, leiab komisjon, et osa teenuste näol, mille eest maksti toetust, ei ole tegemist majandustegevusega (näiteks tuletõrje- ja lennujulgestusteenused), ning ta jätab oma analüüsist välja nende teenuste hüvitamiseks makstud toetuse osa. |
(409) |
Seevastu leiab komisjon, et teise osa toetust saavate teenuste puhul on tegemist majanduslikku laadi teenustega, nagu äriotstarbeliselt kasutatava taristu hooldus ja remont või lennukite juhendamisega seotud teenused. |
(410) |
Komisjon leiab, et Belgia teeb ilmse hindamisvea, pidades neid teenuseid üldist huvi pakkuvateks majanduslikku laadi teenusteks. Nagu on sätestatud komisjoni teatise Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (151) punktis 47, viitab „konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesande andmine“ üldjuhul sellise teenuse pakkumisele, mida ettevõtja oma majandushuvist lähtudes ei pakuks või ei pakuks samas ulatuses või samadel tingimustel. Kõnealuse teatise punktis 50 märgib komisjon samuti, et üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks liigitamiseks peavad teenused olema suunatud kodanikele või teenima ühiskonna kui terviku huve. Vaadeldaval juhul ei ole asjaomased majanduslikku laadi teenused suunatud kodanikele, vaid sellele, et võimaldada BSCA-l pakkuda lennujaamateenust. Seega on need teenused lahutamatult seotud lennujaama käitamise majandustegevusega. |
(411) |
Lisaks sellele ei valitud BSCAd sellise menetluse abil, mis vastab Altmarki neljanda kriteeriumi puhul nõutavatele tingimustele. |
(412) |
Lisaks sellele ei ole Belgia tõendanud, et toetuse summa määrati kindlaks, analüüsides kulusid, mida oleks kandnud keskmise suurusega, hästi juhitud ja sobivalt varustatud ettevõte selleks, et rahuldada avaliku teenusega seotud nõudmisi. Belgia esitatud väited ei ole piisavad:
|
(413) |
Kokkuvõtteks võib märkida, et Altmarki kohtuotsuses toodud kriteeriumidest ei ole vähemalt esimene ja neljas kriteerium täidetud. Seetõttu ei saa komisjon Altmarki kohtuotsuse sätteid kohaldades välistada, et toetuse näol, mida piirkond maksab lennujaama tegevusega seotud teenuste eest, on tegemist eelisega. |
6.1.2.2.
(414) |
Selleks et määrata kindlaks meetmeid võtnud üksus, leiab komisjon, et selliste üksuste, nagu i) Vallooni piirkond, kes on lennujaamapiirkonda hõlmava kinnisvara omanik, ja ii) SOWAER, kelle näol on tegemist Vallooni piirkonna ainukontrolli all oleva äriühinguga, kes on lennujaamapiirkonna halduskontsessiooni andja, lennujaama territooriumile rajatud taristu omanik ja piirkonna delegeeritud ülesannete täitja, tegevust tuleb analüüsida koos, sest need hõlmavad sama tegevusvaldkonda ja sama lennujaama. Sellistel asjaoludel tuleb SOWAERi nende ülesannete puhul käsitada piirkonna vahendajana. Selleks et määrata kindlaks, kas punktis 3.1 nimetatud meetmetega anti BSCA-le majanduseelis või mitte, vaatleb komisjon meetmed võtnud üksusena rühma, mis hõlmab piirkonda ja SOWAERi (edaspidi „piirkond-SOWAER“). |
(415) |
Seega leiab komisjon, et ta peab hindama koos piirkonna-SOWAERi võetud kohustusi, kui nendega muudetakse kontsessiooni majanduslikke tingimusi (taristu, sealhulgas investeerimiskavaga hõlmatava taristu BSCA käsutusse andmine, suurte remonditöödega seotud kulutuste kandmine, kontsessioonitasu, toetus teatavate lennujaama tegevusega seotud teenuste osutamise eest, samas kui need teenused on majanduslikku laadi) ja kui nad on ligikaudu samaaegsed ja omavahel seotud. |
(416) |
Komisjon kohaldab seega turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi järjestikku järgmise nelja meetmete rühma suhtes:
|
(417) |
Komisjon kohaldab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi ka BSCA kapitali suurendamise suhtes, mille SOWAER märkis 2002. aasta detsembris. |
(418) |
Kõikide nende meetmete puhul, kui komisjon tuvastab eelise olemasolu, vaatleb ta, kas see eelis on valikuline. |
a) Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine meetmete suhtes, mis on seotud taristu BSCA käsutusse andmisega, seejuures uute investeeringutega ja suurte remonditöödega ning toetuse maksmisega lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste eest
i) 2002. aasta lepingud
1. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine
a) Nelja meetme suhtes kohaldatavad üldised põhimõtted
(419) |
Nagu on öeldud lennundussuuniste punktis 51, peab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile vastavuse analüüs tuginema rahuldavatele eelnevatele kasumlikkuse väljavaadetele rahastava üksuse seisukohast (152). |
(420) |
Komisjon märgib, et piirkond ei ole esitanud ühtegi äriplaani, milles oleks välja toodud piirkonna ja/või SOWAERi eeldatav kasumlikkus seoses sel ajal kavandatud investeeringutega, millest kõikide tegemiseks oli vastu võetud siduvaid otsuseid. Äriplaani puudumine näitab, et piirkond ja/või SOWAER ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja loogika kohaselt, kui nad võtsid BSCA kasuks meetmed. |
(421) |
Komisjon märgib samuti, et Vallooni piirkonna valitsuse otsuse toetuseks esitatud aruanded põhjendasid soovi kõnealused investeeringud teha lennujaama arengu positiivse mõjuga Charleroi linna ja piirkonna majandusele ja tööhõivele (153). Komisjon meenutab samas, et järjepideva kohtupraktika kohaselt ei saa piirkonna arenguga seotud järeldusi võtta arvesse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel (154). |
(422) |
Vaatamata piirkonna ja/või SOWAERi äriplaani puudumisele vaatles komisjon seda, kas rühma piirkond-SOWAER puhul on iga põhjenduses 416 kindlaks määratud meetmerühma nüüdispuhasväärtus positiivne. Kui teatud meetme nüüdispuhasväärtus on positiivne, tähendab see, et kõnealune meede on asjaomase ettevõtja jaoks kasutoov. |
(423) |
Nüüdispuhasväärtuse arvutamisel kasutati üksuse piirkond-SOWAER puhul rahavoogude ajakohastatud kogusummat (tulud miinus kulud) seoses iga meetmerühmaga ajal, kui meede võeti. |
(424) |
Nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks kasutatav diskontomäär määrati kindlaks, hinnates meetme võtnud üksuse kapitalikulu ajal, kui meede võeti. Üksuse kapitalikulu sõltub selle üksuse rahastamise struktuurist, eelkõige omavahenditest ja võlgadest. Käesoleval juhul moodustasid suurema osa rühma piirkond-SOWAER vaadeldava projektiga seotud kuludest SOWAERi rahastatud investeeringud. Seetõttu otsustas komisjon hinnata meetme võtnud üksuse kapitalikulu suurust SOWAERI bilansiandmete alusel, kuna SOWAERi näol on tegemist üksuse piirkond-SOWAER rahastamisstruktuuriga, ning samaaegselt ka kapitaliturgudele juurdepääsu tingimuste alusel. |
b) Turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja kriteeriumi kohaldamine 2002. aasta lepingute suhtes
(425) |
Kohaldades 2002. aasta lepinguid, otsustas SOWAER anda BSCA käsutusse Charleroi lennujaama territooriumi ja taristu, saades selle eest vastu kontsessioonitasu, ning kohustus kõnealust taristut arendama SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingule lisatud investeerimiskava alusel, teostama suured hooldus- ja remonditööd ning maksma BSCA-le toetust teatavate lennujaama tegevusega seotud teenuste osutamise eest. |
(426) |
Vastupidine stsenaarium hõlmab olukorda, kus piirkond-SOWAER ei sõlmi 2002. aasta lepinguid ning ei kohustu seega tegema suuri investeeringuid ega maksma „tuletõrje ja hooldusega“ seotud toetust. Komisjon eeldas, et sellise vastupidise, abi andmist mittehõlmava stsenaariumi korral oleks lennujaam tõenäoliselt jätkanud tegutsemist, kuid palju väiksemas mahus, võttes arvesse vajadust 2002. aasta lepingus sätestatud investeeringute järele, mis võimaldasid lennujaama reisijate arvu märkimisväärselt suurendada. Sellise stsenaariumi korral oleks nüüdispuhasväärtus olnud vaid veidi positiivne ning seda ei oleks olnud võimalik mingil usaldusväärsuse tasemel hinnata, eeskätt seetõttu, et on väga keeruline prognoosida, milline oleks ilma 2002. aasta lepinguteta olnud eeldatav reisijate arv ja BSCA poolt piirkonnale-SOWAERile makstava kontsessioonitasu suurus. Nüüdispuhasväärtuse arvutamisel eeldas komisjon seega, et vastupidise stsenaariumi nüüdispuhasväärtus võrdub nulliga. Kui seda eeldust arvestades on 2002. aasta lepingute nüüdispuhasväärtus negatiivne, on see negatiivne ka eeldusel, et vastupidise stsenaariumi nüüdispuhasväärtus on positiivne. Seega on tegemist piirkonnale-SOWAERile ja BSCA-le soodsa stsenaariumiga. |
i) 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtuse arvutamisel arvessevõetavad tulud ja kulud
(427) |
Selleks et arvutada 2002. aasta lepingute nüüdispuhasväärtust piirkonna-SOWAERi jaoks, määras komisjon kindlaks piirkonna-SOWAERi kulud ja tulud, mis neist lepingutest tulenevad, hõlmates järgmisi kulusid ja tulusid:
|
(428) |
Need andmed põhinevad prognoosidel, mis olid kättesaadavad piirkonnale ja SOWAERile 2002. aastal ja mis hõlmasid eeskätt reisijate arvu ja kulusid. Komisjon ei võtnud seega arvesse investeerimiskava tuletisväärtusi, mida ei saanud kasutada kava rakendamisel 2002. aasta aprillis (näiteks ehitushindade tõusu ja pinnase stabiilsuse probleemidega seotud kulude tuletisväärtusi, mis ei olnud investeerimiskava koostamise hetkel teada). |
(429) |
Komisjon ei võtnud nüüdispuhasväärtuse arvutamisel arvesse ka territooriumi ja taristu väärtust, seda nii selle stsenaariumi puhul, mis hõlmas 2002. aasta lepingute sõlmimist kui ka vastupidise stsenaariumi puhul. Nüüdispuhasväärtuse arvutus põhines 2002. aastal prognoositud rahavoogudel. |
(430) |
Ja lõpuks ei võtnud komisjon arvesse ka võimalikku lisandväärtust, mis oli seotud kapitali ja SOWAERi BSCAs omatava osaluse eest saadavate dividendidega. Euroopa Kohus on sedastanud, (156) et „hindamaks, kas riigi võetud meede on riigiabi, tuleb kindlaks teha, kas ettevõtja, kelle suhtes meede võeti, saab mingi majandusliku eelise, mida ta tavalistes turutingimustes ei saaks. Seejuures on siseriikliku õigusasutuse ülesanne määrata kindlaks asjakohane tasu kõnealuste teenuste osutamise eest“. Komisjon leiab, et vaadeldaval juhul võimaldatakse taristu BSCA käsutusse andmisega turuhinnast madalama hinnaga BSCA-le eelis, seda isegi eeldusel, et SOWAER loodab oma kahjumi tagasi teenida tema omanduses oleva kapitali väärtuse suurenemise või dividendide abil. Komisjon toob samuti esile asjaolu, et lähenemine, mille puhul võetakse arvesse kapitali ja dividendidega seotud eeldatavat väärtuse kasvu, mõjutab konkurentsiolukorda. Äärmuslikul juhul võib selline stsenaarium tähendada, et ollakse nõus olukorraga, kus riiklik ametiasutus nõuab lennujaamalt, mille aktsionär ta ise on, nullväärtusega kontsessioonitasu (kui see ametiasutus võib eeldada dividendide saamist ja/või kapitali väärtuse suurenemist), ilma et selle näol oleks tegemist abiga. See võimaldaks kõnealusel lennujaamal pakkuda lennuettevõtjatele väga madalaid hindu ning tekitaks konkurentsimoonutuse eeskätt eraõiguslike lennujaamadega võrreldes. |
(431) |
Järgmises tabelis on toodud majandustegevusega seotud investeeringute kulud, mida komisjon võttis arvesse 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtuse arvutamisel. Selle tabeli koostamisel lähtus komisjon Charleroi lennujaama investeerimiskavast, mis oli lisatud SOWAERi ja BSCA 15. aprilli 2002. aasta lepingule. Kuigi kõnealune kava oli lisatud 15. aprilli 2002. aasta SOWAERi ja BSCA lepingule, ei kajasta see investeeringuid, mis kuulusid tegemisele alates 15. aprillist 2002, vaid kõiki investeeringuid, mis oleks tulnud teha alates 1. jaanuarist 2001 või mis olid veel tegemata. Selleks et määrata kindlaks investeeringud, mis olid 15. aprilli 2002. aasta seisuga veel teostamata, kandis komisjon 2002. aastasse üle 2001. ja 2002. aastaks kavandatud investeeringud (157) ja lahutas sellest summast investeeringud, mis olid 15. aprilliks 2002 juba tehtud (158). Tabel 13 15. aprilli 2002. aasta seisuga veel teostamata investeeringute maksumus
Seejärel jättis komisjon alles üksnes selle osa investeeringutest, mis oli seotud majandustegevusega. Seega jäeti välja:
Selle tulemusel sai komisjon järgmise investeerimiskava. Tabel 14 Majandustegevusega seotud investeeringute kulud, mida komisjon võttis arvesse 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtuse arvutamisel
Komisjoni arvutuste kohaselt ulatuvad majandustegevusega seotud esialgselt kavandatud investeeringud 89 690 000 euroni, mis moodustab 97 % esialgselt kavandatud investeeringutest. |
(432) |
Nendele investeeringutele tuleb lisada hoolduskulud ja SOWAERi tegevuskulud, mis on seostatavad Charleroi lennujaama majandustegevusega, nii nagu piirkond-SOWAER on ette näinud (159). Arvestades, et 97 % esialgselt kavandatud investeeringutest oli seotud majandustegevusega, (160) korrutas komisjon piirkonna 23. mai 2001. aasta otsusele lisatud SOWAERi äriplaanis lk 10 toodud hooldus- ja tegevuskulude summa koefitsiendiga 0,97. Tegevuskulude puhul leidis komisjon, tuginedes piirkonna esitatud teabele, et 29 % Charleroi ja Liège'i lennujaamadega seotud kuludest on seostatavad Charleroiga. Tabel 15 Summaarsed hoolduskulud (A) ja SOWAERi tegevuskulud (B), mis on seostatavad Charleroi lennujaama majandustegevusega
|
(433) |
Samuti tuleb lisada „tuletõrje ja hoolduse“ toetuse osa, mis on seostatav majandustegevusega. Komisjon leiab, et hinnanguliselt 10 % toetusega hüvitatud „tuletõrje ja hoolduse“ kuludest vastavalt BSCA 2002. aasta äriplaanile on seotud majandustegevusega. Tabel 16 „Tuletõrjele ja hooldusele“ ettenähtud toetuse osa, mis on seostatav majandustegevusega
|
(434) |
Selleks et määratleda väljuvaid rahavooge, mida tuleb 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtuse arvutamisel arvesse võtta, liitis komisjon kokku tabeli 14, tabeli 15 ja tabeli 16 viimased read. Tabel 17 Väljuvad rahavood kuni 2015. aastani, mida võeti arvesse 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtuse arvutamisel
|
(435) |
Projekti nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks tuleb määrata kindlaks eelnevad tulud. Need eelnevad tulud hõlmavad BSCA kontsessioonitasu muutuvat osa vastavalt SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingu punkti 11.1 sätetele ning moodustavad 35 % BSCA lennundusega seotud tuludest, kusjuures tasu suhtes kohaldatakse aja jooksul suurenevat ülempiiri. Võttes arvesse lennundusega seotud tasude prognoose, võib eeldada, et tasu muutuva osa suhtes kohaldatakse ülempiiri kuni 2015. aastani. 2002. aasta ülempiir määrati kindlaks suuruses 883 689 eurot ning see summa pidi suurenema 2 % aastas kuni 2006. aastani, seejärel pidi kõnealust summat suurendatama 2007. aastal kuni 2 651 067 euroni, mida samuti suurendati 2 % võrra aastas. SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingus nähti ette, et alates 2015. aastast kuulub see summa läbivaatamisele. Komisjon eeldas, et alates 2015. aastast kõnealune ülempiir kaotatakse (kui komisjon oleks eeldanud, et ülempiir säilib pärast 2015. aastat, oleks ta arvutuse tulemusel saanud leitud nüüdispuhasväärtusest väiksema väärtuse). Tabel 18 Sisenevad rahavood kuni 2015. aastani, mida võeti arvesse 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtuse arvutamisel
|
(436) |
Komisjon arvutas netorahavoogude väärtused (sisenevad rahavood miinus väljuvad rahavood), mida ta võttis arvesse 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtuse arvutamisel, lahutades tabeli 18 viimasest reast tabeli 17 viimase rea. Tabel 19 Väljuvad netorahavood kuni 2015. aastani, mida võeti arvesse 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtuse arvutamisel
|
ii) 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtuse arvutamisel arvessevõetav diskontomäär
(437) |
Nagu on selgitatud põhjenduses 424, hindas komisjon diskontomäära arvutamiseks kapitali kaalutud keskmist hinda SOWAERi jaoks meetme võtmise ajal. See hinnang tehti lähtuvalt järgmistest andmetest ja eeldustest:
Nendest andmetest ja eeldustest lähtudes saab komisjon arvutada kaalutud kapitalikulu (C) järgmise klassikalise valemi alusel: C = (1 – rD) × kE + rD × kD kus kapitalikulu (kE) arvutatakse finantsvarade hindamise mudeli alusel järgmise valemi põhjal: kE = rf + β × Δk Selle valemi ja eelnevalt toodud eelduste alusel leiab komisjon, et diskontomäära 9 % võib pidada mõistlikuks määraks. |
iii) Nüüdispuhasväärtuse arvutuse tulemus
(438) |
Tabelis 19 toodud 9 % diskontomääraga rahavood vastavad – 83,7 miljoni euro suurusele ajakohastatud nüüdispuhasväärtusele. |
(439) |
Kogu kontsessiooniperioodi hõlmava nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks tuleb leida projekti lõppväärtus 2015. aastal. Selleks eeldati, et alates 2015. aastast on rahavoogude suurus ajavahemiku 2013–2015 rahavoogude keskmine suurus, mida suurendati 2 % võrra aasta kohta. Kuivõrd eeldatakse, et kontsessioonitasu muutuva osa ülempiir kaotatakse alates 2016. aastast, võetakse kasutatavateks väärtusteks ajavahemiku 2013–2015 keskmised rahavood ilma ülempiiri arvestamata. Neist eeldustest lähtudes leidis komisjon, et projekti lõppväärtus 2015. aastal on hinnanguliselt 8,07 miljonit eurot. |
(440) |
Seega on 2002. aasta meetme nüüdispuhasväärtus – 75,63 miljonit eurot. Kuivõrd leitud nüüdispuhasväärtus on negatiivne, järeldab komisjon, et 2002. aasta lepingud ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja kriteeriumile ja nendega antakse BSCA-le eelis võrreldes tema konkurentidega. |
2. Valikulisus
(441) |
Kohaldades 2002. aasta lepinguid, otsustas SOWAER anda BSCA käsutusse Charleroi lennujaama territooriumi ja taristu ning kohustus kõnealust taristut arendama SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingule lisatud investeerimiskava alusel, teostama suured hooldus- ja remonditööd ning maksma BSCA-le toetust teatavate lennujaama tegevusega seotud teenuste osutamise eest, saades vastu kontsessioonitasu, mis on väiksem kui tasu, millega oleks nõustunud turumajanduse tingimustes tegutsev eraettevõtja. |
(442) |
Komisjon märgib, et meetmest sai kasu ainult BSCA. |
(443) |
Seejuures väidab Belgia, (166) et piirkonna tasandil puudub igasugune diskrimineerimine seoses teatavate lennujaama tegevusega seotud teenuste eest toetuse maksmisel (167). Ühtlasi väidab Belgia, et Flaami piirkonnale kuuluvates lennujaamades täidab julgestuse ja ohutusega seotud ülesandeid kõnealune piirkond ise. |
(444) |
Samas teeb komisjon järgmised märkused. |
(445) |
Esiteks, kuivõrd eelis anti sellega, et kontsessioonitasu suurus oli väiksem, kui seda oleks eeldanud eraettevõtja taristu BSCA käsutusse andmise, teenuste osutamise ja toetuse eest, tuleb vaadelda, kas meetmega anti BSCA-le valikuline eelis. Seejuures ei saa lugeda piisavaks asjaolu, et piirkond maksis toetust mittediskrimineerival viisil ka teistele tema hallatavatele lennujaamadele. Tuleks tõendada, et piirkond rakendas sama meedet ka teiste tema hallatavate lennujaamade puhul, nõustudes turuhinnast madalama tasumääraga BSCA-le pakutud tingimustega samaväärsetel tingimustel. Belgia ei ole seda tõendanud. |
(446) |
Isegi kui Belgia oleks esitanud vastava tõenduse, märgib komisjon, et sellise meetmega antaks BSCA-le ikkagi valikuline eelis, sest kõnealune meede hõlmas konkreetset majandussektorit (lennujaamade käitamise sektor) ning tegemist ei ole üldise ulatusega meetmega (168). Eeskätt tuleb märkida, et teistele transpordiliikidele sellist eelist ei võimaldata. |
(447) |
Seetõttu järeldab komisjon, et meetmega antakse BSCA-le valikuline eelis. |
ii) 2003. aasta investeerimisotsus
1. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine
(448) |
Piirkond oleks võinud 2002. aasta kava juurde jääda. 2003. aasta aprilli otsusele vastab vastupidine stsenaarium, mis seisneb SOWAERi ja BSCA lepingule lisatud investeerimiskava juurde jäämises. 2003. aasta investeerimisotsuse kulud piirkonna-SOWAERi jaoks vastavad sel juhul 2002. aasta „investeerimiskavas“ ettenähtud kuludele lisanduvatele lisakuludele. |
(449) |
Selleks et otsustada, kas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks teinud 2003. aasta investeerimisotsuse, tuleb kindlaks määrata, kas 2003. aasta meetme nüüdispuhasväärtus on positiivne. |
(450) |
Erinevused 2002. aasta ja 2003. aasta kavade vahel hõlmavad nii investeerimistähtaegade prognoose kui ka eeldatavat reisijate arvu. |
(451) |
Investeeringutega seoses toob komisjon välja erinevused rubriikides „uus terminal“ ja „parkla“, mis hõlmavad nii investeeringute summasid kui ka nende tegemise aegu. Parkla ja terminaliga seotud investeeringute suurendamine nähti ette vastavalt 2002. aastal esialgses investeerimiskavas ja 2004. aastal 2003. aasta investeerimiskavas. Komisjon märgib, et kahes investeerimiskavas toodud investeeringute tähtaegade vahel on kahe aasta suurune nihe. Lisaks sellele leiab komisjon Belgia edastatud teabe põhjal, et parkla ja terminaliga seotud investeeringute puhul moodustab majandustegevusega seotud osa 93 %. 2003. aasta meetmest tulenevate lisainvesteeringute summa vastab seega järgmisele võrdlusele: Tabel 20 2003. aasta meetmest tulenevate lisainvesteeringute summa kahe aasta pikkuse nihkega
|
(452) |
Seoses reisijate arvuga toob komisjon välja erinevuse 2003. aastaks prognoositud reisijate arvu vahel 2002. aastal (1,47 miljonit) ja 2003. aastal (1,7 miljonit). Komisjon leiab seega, et eeldati, et lisainvesteeringud toovad kaasa reisijate arvu suurenemise 16 % võrra (1,7/1,47) kogu vaadeldava perioodi kohta. See täiendav reisijate arv ei too aga kaasa lisatulu ajavahemikul 2003–2015, kuivõrd eeldati, et kontsessioonitasu ülempiir on neil aastatel juba saavutatud. Samas mõjutab see reisijate arvu suurenemine tulusid alates 2016. aastast, mõjutades ühtlasi lennujaama terminali väärtust 2015. aastal. |
(453) |
Nagu on selgitatud põhjenduses 424, hindas komisjon diskontomäära arvutamiseks kapitali kaalutud keskmist hinda SOWAERi jaoks meetme võtmise hetkel. See hinnang tehti lähtuvalt järgmistest andmetest ja eeldustest:
Nendest andmetest ja eeldustest lähtudes saab komisjon arvutada kapitali kaalutud keskmise hinna (C) järgmise klassikalise valemi alusel: C = (1 – rD) × kE + rD × kD kus kapitalikulu (kE) arvutatakse finantsvarade hindamise mudeli alusel järgmise valemi põhjal: kE = rf + β × Δk Selle valemi ja eelnevalt toodud eelduste alusel leiab komisjon, et diskontomäära 9,5 % võib pidada mõistlikuks määraks. |
(454) |
Võttes arvesse ajavahemikul 2003–2007 tehtud investeeringuid ja eelneva tulu suurust 2015. aasta lõppväärtuse näol, annab 9,5 % kapitali kaalutud keskmise hinna põhjal tehtud nüüdispuhasväärtuse arvutus tulemuseks – 19,81 miljonit eurot. 2003. aasta investeerimisotsus ei olnud seega samuti nagu 2002. aasta oma kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumiga. |
2. Valikulisus
(455) |
Komisjon märgib, et meetmest sai kasu ainult BSCA. Seetõttu järeldab komisjon, et meetmega antakse BSCA-le valikuline eelis. |
iii) 2006. aasta lepingud
(456) |
2006. aasta lepingutega:
|
(457) |
Seoses 2006. aasta meetmetega tuleb märkida, et kehtestades piirkonna võimaldatava toetuse jaoks ülempiiri, võimaldasid 2006. aasta meetmed, sealjuures arvestades ka varasemat aega, piirata toetuse suurenemist ja vähendada sellega rühma piirkond-SOWAER kulusid võrreldes varasema olukorraga. |
(458) |
Seoses 2006. aasta meetmetest tulenevate eeldatavate tuludega tuleb märkida, et Belgia väitel otsustati muuta kontsessioonitasu muutuva osa arvutamise tingimusi selliselt, et lennujaamu käitavad äriühingud (sealhulgas BSCA), kellel oli õigus määrata kindlaks kohaldatavate lennujaamatasude suuruse, ei saaks vähendada SOWAERile makstava tasu suurust (siiani sõltus selle tasu suurus lennujaamatasude suurusest). Belgia väitel soovisid SOWAER ja BSCA, et 2006. aasta lepingutega ei muudetaks 2002. aasta lepingutest tulenevat finantstasakaalu. Sellega seoses:
|
(459) |
Komisjon leiab, et SOWAERi jaoks oli põhjendatud pidada BSCAga läbirääkimisi kontsessioonitasu muutuva osa arvutamise tingimuste üle, nii et BSCA-l ei oleks võimalik muuta kontsessioonitasu muutuva osa suurust, vähendades lennujaamatasusid (172). Lisaks sellele märgib komisjon, et lastilendude puudumisel hõlmas 2006. aasta meetmete ülempiir 2006. aastal 637 689 reisijat ja 2007. aastal 1 737 378 reisijat, samas kui Charleroi lennujaama tegelik reisijate arv ulatus juba 2006. aastal 2 170 000 reisijani. Seega pidi kontsessioonitasu muutuva osa ülempiiri hoidmine muutumatul tasemel võimaldama hoida SOWAERi tulude taset. Erakorraliste asjaolude puhul, mis tingivad kontsessioonitasu muutuva osa vähenemise, võis SOWAER BSCAga uuesti läbi rääkida ning koos otsustada, millised muudatused on vajalikud selleks, et taastada vastastikku osutatavate teenuste tasakaal. 2006. aasta meetmed ei pidanud seega iseenesest vähendama rühma piirkond-SOWAER tulusid. |
(460) |
2006. aasta meetmed pidid seega võimaldama piirata rühma piirkond-SOWAER kulusid (vt põhjendus 457), säilitades samal ajal tema tulud (vt põhjendus 459). Komisjon leiab, et need meetmed on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Seega ei ole nende puhul tegemist riigiabiga. Need meetmed jäetakse edasisest analüüsist välja. |
iv) Vallooni piirkonna ja BSCA lepingu 2008. aasta muudatus
(461) |
Piirkonna ja BSCA lepingu 15. jaanuari 2008. aasta muudatusega sätestati piirkonna kohustus võtta lennujaama tegevusega seotud teenuste eest makstava toetuse abil enda kanda uued majanduslike teenustega (lennukite juhendamine jne) seotud kulud. Neid kulusid kandis varem otseselt piirkond. |
(462) |
Belgia väitel oli rühm piirkond-SOWAER huvitatud nende ülesannete edasiandmisest, vaatamata sellega kaasnevate kulude enda kanda võtmisele, kuna võis eeldada, et nende kulude suurus väheneb juhul, kui neid teenuseid osutab BSCA, mitte otseselt piirkond. |
(463) |
Oma väidete kinnituseks osutab Belgia julgestuse ja ohutusega seotud ülesannete BSCA-le üleandmiseks vastuvõetud dekreedi (173) eelnõu seletuskirjale ning sama dekreediga seotud Vallooni piirkonna parlamendi 6. detsembri 2007. aasta aruandele. |
(464) |
Kõnealuse dekreedi eelnõu seletuskirjas on loetletud julgestuse ja ohutusega seotud ülesannete Vallooni piirkonna lennujaamu käitavatele äriühingutele üleandmise põhjused, mis on järgmised:
|
(465) |
Viimati nimetatud punkti puhul täpsustas Belgia, et tegemist on alltöövõtja BSCA-Security käibemaksu tagasinõudmisega (julgestusega seotud ülesannete puhul), mida piirkond erinevalt BSCAst ei saanud teha. |
(466) |
Belgia viitab samuti dekreedi eelnõuga seotud Vallooni parlamendi aruandele, (174) milles Valloonia piirkonna eluasemete, transpordi ja territoriaalse arengu minister toob välja järgmised asjaolud:
|
(467) |
Belgia väidab samuti, et julgestuse tagamisega seotud teenuste maht erineb olulisel määral nii ööpäeva lõikes kui ka sõltuvalt hooajast ning on seotud lennujaama kasutavate reisijate arvuga. Kui kõnealuseid teenuseid osutas piirkond, pidi viimane tagama pideva kohaloleku isegi juhul, kui tegevuse maht oli väiksem, sest piirkonna väitel pidi ta järgima ametnike teenistustingimusi. Seevastu BSCA ja tema alltöövõtja BSCA Security töötajate töögraafikud olid muudetavad sõltuvalt lennujaama tegevusest. |
(468) |
Komisjon leiab, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks tõepoolest võinud BSCA-lt nõuda, et ta vabastataks sellisest tegevusest, hüvitades tekitatud kaudsed kulud (selle asemel et jätkata nende teenuste osutamist ise), kuivõrd ta võis eeldada kulude vähenemist. Belgia esitatud andmed on piisavad selleks, et järeldada, et meetme tulemusel võis eeldada sellist kulude vähenemist. Komisjon järeldab selle põhjal, et meede vastab turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja kriteeriumile ning et seetõttu ei ole selle näol tegemist riigiabiga. Need meetmed jäetakse edasisest analüüsist välja. |
b) Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine BSCA kapitali suurendamise suhtes, mille SOWAER märkis 2002. aasta detsembris
(469) |
3. detsembril 2002 eraldas SOWAER 3 808 660 euro suuruse summa, et omandada 6 143 BSCA aktsiat, mis moodustasid 49,23 % BSCA kapitalist, seega oli ühe aktsia hind 620 eurot. |
(470) |
2002. aasta äriplaani analüüsis tõi nõustamisettevõte Deloitte & Touche välja asjaolu, et piirkond-SOWAER tegutses arukalt toimiva investorina, kuna BSCA majandustulemuste prognoosi kohaselt aastateks 2001–2010 võis eeldada, et BSCAsse investeeritud vahendite puhul võib ette näha investeeringutasuvust ligikaudu 27 % (176). |
(471) |
2001. aasta BSCA äriplaanil põhinevate komisjoni arvutuste kohaselt oli BSCA nüüdispuhasväärtus pärast kapitalisüsti tegemist 65,6 miljonit eurot. Võttes arvesse aktsiate koguarvu pärast kapitalisüsti tegemist, vastab see nüüdispuhasväärtus 5 287 euro suurusele summale ühe aktsia kohta, mis on märkimisväärselt suurem makstud hinnast 620 eurot aktsia kohta. |
(472) |
Need tegurid näitavad, et SOWAERi teostatud kapitali suurendamine aktsiate märkimise teel 2002. aasta detsembris on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumiga. Samas ei saa komisjon välistada, et kõnealuse kapitali suurendamisega anti BSCA-le majanduseelis. Komisjon märgib, et kõnealune kapitali suurendamine toimus veidi aega pärast 2002. aasta lepingute sõlmimist ning et lisaks sellele on BSCA kahjum, mille tõttu kapitalisüst osutus vajalikuks, tingitud 2002. aasta lepingutega kindlaksmääratud süsteemi üldisest majandusloogikast. Kuid nende lepingutega anti BSCA-le eelis. Seetõttu ei saa komisjon välistada, et ka 2002. aasta kapitalisüstiga anti BSCA-le majanduseelis. Kui selline eelis anti, anti see üksnes BSCA-le ja seega on tegemist valikulise eelisega. |
6.1.3. Riigi ressursside kasutamine ja meetmete seostatavus riigiga
(473) |
Selles jaotises vaatleb komisjon, kas 2002. aasta lepingud, 2002. aasta kapitali suurendamine ja 2003. aasta investeerimisotsus on meetmed, mida anti riigi ressurssidest. Selleks määrab komisjon kindlaks, i) kas piirkonna ja SOWAERi ressursside näol on tegemist riigi ressurssidega ja ii) kas meetmetega seotud SOWAERi otsused on seostatavad ametiasutustega. |
6.1.3.1.
(474) |
Vallooni piirkonnale kui kohalikule omavalitsusüksusele (177) kuuluvate ressursside näol on tegemist riigi ressurssidega. |
(475) |
SOWAER kuulub 100 % ulatuses piirkonnale ja on tema ainukontrolli all ning ressursid, mida ta käsutab ja mille piirkond on talle eraldanud talle usaldatud ülesannete täitmise jaoks, on riigi ressursid. |
(476) |
Seega anti BSCA kasuks võetud meetmed riigi ressurssidest. |
6.1.3.2.
(477) |
Valloonia piirkonna näol on tegemist omavalitsusüksusega, (178) seega on tema otsused seostatavad riigiga. |
(478) |
SOWAERi tehtud otsuste puhul leiab komisjon eeskätt Stardusti kohtuotsuse (179) alusel, et riigiga seostatavust võib põhjendada järgmiste teguritega.
|
i) SOWAERi ja BSCA 2002. aasta leping
(479) |
23. mai 2001. aasta otsusega kiitis Vallooni piirkonna valitsus heaks SOWAERi finantsplaani. See finantsplaan hõlmab Charleroi lennujaama investeerimiskava. See kava on lisatud SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingule. |
(480) |
Seoses BSCA kanda jääva tasuga taristu tema käsutusse andmise eest ja teatud teenuste osutamise eest tuleb märkida, et selle summa suurus sõltub piirkonna BSCA-le makstava toetuse suurusest, millega kaetakse kindlasummaline tasu. |
ii) 2003. aasta investeerimisotsus
(481) |
3. aprilli 2003. aasta otsusega võttis Vallooni piirkonna valitsus teadmiseks 2003. aasta investeerimiskava. |
iii) SOWAERi aktsiate märkimise teel teostatud kapitali suurendamine 2002. aastal
(482) |
23. mai 2001. aasta otsusega SOWAERi rahastamiskava kohta kinnitas piirkond põhimõtte, mille kohaselt tehakse Vallooni piirkonna lennujaamu käitavate äriühingute kapitali järjestikused kapitalisüstid (181). SOWAERi selle ajajärgu rahastamiskavas nähti ette „osaluse võtmine BSCAs suurusjärgus +/– 60 miljonit Belgia franki ja seejärel, jaotatuna 3 aasta peale, 3 korda 30 miljonit Belgia franki (600 miljoni suurune kapital ja SOWAERi 25 % suurune osalus, st 150 miljonit)“, kokku seega 3,718 miljoni suurune kapitalisüst, mis jagunes kolme aasta peale. |
(483) |
Eelneva põhjal järeldab komisjon, et 2002. aasta lepingud, 2002. aasta kapitali suurendamine ja 2003. aasta investeerimisotsus on riigiga seostatavad meetmed. |
6.1.4. Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele
(484) |
Charleroi lennujaama käitajana konkureerib BSCA eeskätt teiste sama teeninduspiirkonda teenindavate lennujaamadega. Komisjon märgib seejuures, et Brüsseli lennujaam asub 69 km, Liège'i lennujaam 78 km Lille-Lesquini lennujaam 121 km ja Maastricht-Aacheni lennujaam 126 km autosõidu kaugusel (182). Need Charleroi lennujaamaga konkureerivad lennujaamad asuvad Belgias või teistes ELi liikmesriikides. |
(485) |
BSCA veebisaidil on kinnitatud Charleroi lennujaama rahvusvahelist mõõdet: Charleroi lennujaam „asub 45 minutilise teekonna kaugusel Brüsseli kesklinnast, Madalmaade lõunaosast, Prantsusmaa loodeosast, Luksemburgist ja Saksamaa lääneosast ning 2tunnise teekonna kaugusel sellistest suurtest linnadest, nagu Köln, Pariis ja Amsterdam“; tema teeninduspiirkond „hõlmab 5 miljonit võimalikku reisijat vähem kui tunniajalise teekonna kaugusel ja enam kui 15 miljonit reisijat vähem kui kahetunnise teekonna kaugusel“ (183). |
(486) |
BSCA kasuks võetud meetmed, millega antakse ettevõtjale majanduseelis, innustavad lennuettevõtjaid ja reisijaid valima pigem Charleroi lennujaama – ja seega ka selle käitajat BSCAd – mõne teise samas teeninduspiirkonnas tegutseva lennujaama, aga ka mõne teises liikmesriigis tegutseva lennujaama asemel. Seega võivad need meetmed moonutada lennujaamakäitajate vahelist konkurentsi ning mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust. |
6.1.5. Järeldus BSCA-le antava riigiabi olemasolu kohta
(487) |
Eelneva põhjal järeldab komisjon, et 2002. aasta lepingutega ja 2003. aasta investeerimisotsusega anti BSCA-le riigiabi. Komisjon ei välista võimalust, et SOWAERi poolse BSCA kapitali suurendamise puhul aktsiate märkimise teel 2002. aastal võib samuti olla tegemist riigiabi andmisega. |
6.2. Ryanairile antava riigiabi olemasolu
(488) |
Selleks et määrata kindlaks, kas Ryanairi kasuks võetud meetmete näol oli tegemist riigiabi andmisega, vaatleb komisjon esmalt seda, kas 2010. aasta lisaleping on seostatav riigiga (punkt 6.2.1) ning seejärel vaatleb ta seda, kas teiste Ryanairi kasuks võetud meetmetega antu Ryanairile eelis (punkt 6.2.2). |
6.2.1. 2010. aasta lisalepingu seostatavus riigiga
(489) |
Käesolevas jaotises vaatleb komisjon seda, kas 2010. aasta lisaleping on seostatav riigiga. Nagu Euroopa Kohus on sedastanud Stardusti kohtuotsuses, (184)„ainuüksi asjaolust, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all, ei piisa selleks, et seostada selliseid tema võetavaid meetmeid (…) riigiga. Samuti on vaja uurida, kas avalik-õiguslikke asutusi tuleb pidada ühel või teisel moel seotuks meetme vastuvõtmisega“. Stardusti kohtuotsuses on samuti sätestatud, et „riigi osalusega äriühingu võetud meetme seostatavust riigiga võib järeldada mitme näitaja põhjal, mis on seotud juhtumi asjaoludega ja meetme võtmise kontekstiga“. |
a) Kapitali omandiõiguse ja ettevõtte emiteeritud aktsiatega seotud häälte kohta tuleb märkida järgmist:
(490) |
6. detsembril 2010, kui sõlmiti Ryanairiga 2010. aasta lisaleping, jagunes BSCA kapital järgmiselt:
Kuivõrd SOWAER ja Sogepa omasid kokku enam kui pooli BSCA aktsiaid, kuuludes ise samaaegselt piirkonnale, oli riigiasutuste omanduses BSCA kapitali enamus ning nad omasid ka kõnealuste aktsiatega seotud häälte enamust. |
b) Võimaluse kohta nimetada enam kui pooled haldusnõukogu liikmetest, tuleb märkida järgmist:
(491) |
6. detsembri 2010. aasta lisalepingu sõlmimise ajal oli BSCA kehtivas põhikirjas sätestatud (186): „BSCA haldusnõukogu koosneb maksimaalselt 19 liikmest:
Punktis i osutatud 12 haldurist nimetab kaks ametisse Sambrinvest, ühe Igretec ja kaks Sogepa (…) A-kategooria aktsionäride ametisse nimetatavad haldurid peavad eelnevalt saama Vallooni piirkonna heakskiidu, välja arvatud Igreteci, Sambrinvesti ja Sogepa ametisse nimetatavad haldurid“. |
(492) |
Haldurite enamus (kaksteist 19st) on seega ametisse nimetatud:
|
(493) |
Isegi kui jätta kõrvale kaks sõltumatut haldurit, jääb järele haldurite enamus (10 haldurit), kes on ametisse nimetatud piirkonna heakskiidul (7 haldurit) või piirkonna ainukontrolli all olevate üksuste ettepanekul (3 haldurit). |
(494) |
Seega on läbipaistvuse direktiivis toodud kolm kriteeriumi 2010. aasta lisalepingu sõlmimise ajal täidetud. Samas võimaldavad need kriteeriumid üksnes eeldada riigiasutuste valitsevat mõju. Nagu on täpsustatud läbipaistvuse direktiivi artiklis 2, tuleb samuti vaadelda kohaldatavaid eeskirju, et määrata kindlaks, kas riigiasutustel oli valitsev mõju. |
c) Selleks et määrata seoses kohaldatavate eeskirjadega kindlaks, kas riigiasutustel oli valitsev mõju, tuleb tuua välja järgmised asjaolud.
(495) |
2009. aasta juunis ühelt poolt SOWAERi, Sogepa, Sambrinvesti ja Igreteci ja teiselt poolt Belgian Airports'i (Save) vahel sõlmitud aktsionäride lepingu punktis 4.2.3, mida kajastab 2010. aasta lisalepingu praegu kehtiva BSCA põhikirja artikkel 16, nähakse ette C-kategooria haldurid, kes nimetatakse ametisse Belgian Airports'i ettepanekul ja kellel on vetoõigus teatud otsuste kategooriate puhul: „(…) Haldusnõukogu teeb otsuseid lihthäälteenamusega, välja arvatud järgmistes valdkondades tehtavad otsused, mille puhul on täiendavalt nõutav kõikide C-kategooria haldurite nõusolek:
|
(496) |
Komisjon järeldab, et 2010. aasta lisalepingu sõlmimise ajal ei olnud võimalik teha mitte ühtegi BSCA ärilise juhtimisega seotud olulist otsust ilma Belgian Airports'i nõusolekuta. BSCA oli seega eraõiguslike ja avalik-õiguslike aktsionäride ühiskontrolli all ning äriühingu juhtimise puhul ei saa täheldada üksnes avalik-õiguslike aktsionäride domineerivat mõju. |
(497) |
Sellega seoses tuleb märkida, et Belgian Airports'i vetoõigus hõlmas BSCA ja Ryanairi suhteid (vt põhjenduses 495 toodud punkt iv). Ilma Belgian Airports'i nõusolekuta ei olnud BSCA-l seega võimalik kohaldada riigiasutuste võimalikke suuniseid 2010. aasta lisalepingu sõlmimiseks. |
(498) |
Lisaks sellele ei ilmne 2010. aasta lisalepinguga seotud haldusnõukogude protokollidest, eeskätt 25. veebruari ja 29. aprilli 2010. aasta istungite protokollidest selliste suuniste olemasolu. |
(499) |
25. veebruari 2010. aasta koosolekul nõustus BSCA haldusnõukogu ühehäälselt Ryanairiga sõlmitava lepinguga. |
(500) |
Komisjon järeldab selle põhjal, et BSCA otsus sõlmida 2010. aasta lisaleping ei ole seostatav riigiga. |
6.2.2. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine
(501) |
Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas asjaomane ettevõtja saab majandusliku eelise, mida ta tavalistel turutingimustel ei oleks saanud (189). |
(502) |
Selleks et määrata kindlaks, kas i) 2001. aasta lepingutega, ii) ministri 11. juuni 2004. aasta käskkirjaga ja BSCA 24. juuni 2004. aasta kirjaga, iii) 2005. aasta lisalepinguga ja iv) BSCA osade loovutamisega Promocyle anti Ryanairile majanduseelis, analüüsib komisjon, kas neid meetmeid võttes käitus need meetmed võtnud üksus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. |
6.2.2.1.
(503) |
2004. aasta otsust hõlmava 17. detsembri 2008. aasta kohtuotsuse punktis 102 sedastas Üldkohus, et „komisjon kohaldas valesti õigusnormi, hindamata Vallooni regiooni ja BSCA poolt antud eeliseid koos ning kohaldamata turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõtet Vallooni regiooni võetud meetmetele, olenemata neid kahte üksust ühendavatest majanduslikest sidemetest“. |
(504) |
Selleks et kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet i) 2001. aasta lepingute, ii) ministri 11. juuni 2004. aasta käskkirja ja BSCA 24. juuni 2004. aasta kirja, iii) 2005. aasta lisalepingu ja iv) BSCA osade Promocyle loovutamise suhtes, leiab komisjon, võttes arvesse piirkonna-SOWAERi ja BSCA tihedaid majandussuhteid meetmete võtmise ajal, (190) et meetme võtnud üksus on rühm, mis hõlmab piirkonda, SOWAERi ja BSCAd (edaspidi „piirkond-SOWAER-BSCA“). |
(505) |
Seega tuleb 2001. aasta kaht lepingut vaadelda ühe meetmena (edaspidi „2001. aasta lepingud“). Samuti tuleb ministri 11. juuni 2004. aasta käskkirja ja BSCA 24. juuni 2004. aasta kirja (edaspidi „2004. aasta ajutine äriraamistik“) vaadelda ühe ja sama meetmena. |
(506) |
Ühtlasi tuleb turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamiseks jätta kõnealuse kolme üksuse vahelised rahavood arvesse võtmata ja konsolideerida nende raamatupidamisarvestused. |
6.2.2.2.
(507) |
Selleks et otsustada, kas punktis 3.2 kindlaksmääratud meetmed vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile, vaatles komisjon lennundussuuniste (191) punkti 53 alusel järgmisi asjaolusid:
|
a) Lennujaamateenuste eest Charleroi lennujaamas küsitava hinna võrdlus turuhinnaga
(508) |
Komisjonil on tõsiseid kahtlusi, kas praegu on võimalik määrata kindlaks võrdlusalus lennujaama käitajate osutatud teenuste usaldusväärse „turuhinna“ väljaselgitamiseks. |
(509) |
Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine võrreldes teistel samalaadsetel turgudel täheldatava keskmise hinnaga võib olla asjakohane, kui turuhinda on võimalik mõistlikult kindlaks määrata või eraldada teistest turunäitajatest. Samas ei ole see meetod sama asjakohane lennujaamateenuste puhul. Tulude ja kulude struktuur on lennujaamade lõikes suurel määral erinev. Tulud ja kulud sõltuvad eelkõige lennujaama arenguastmest, seda kasutavate lennuettevõtjate arvust, olemasolevast läbilaskevõimest, taristu seisundist, õigusraamistikust, mis võib olla liikmesriigiti erinev, ning varasemast kahjumist ja varasematest lepingutest tulenevatest kohustustest (192). |
(510) |
Lisaks sellele muudab lennundusturu konkurentsile avamine kõigi võrdlevate analüüside tegemise keerulisemaks. Nii nagu ilmneb ka käesolevast juhtumist, ei põhine lennujaamade ja lennuettevõtjate kaubandustavad individuaalsete teenuste osutamisel tingimata avalikes hinnakirjades toodud hindadel. Tegelikult on kaubandussuhted väga erinevad. Suhted hõlmavad riskide jaotamist, mis on seotud reisijate arvu ja sellega seotud äri- ja finantsvastutusega, üldkasutatavate innustusmehhanismidega (näiteks käitatavate lennuliinide või veetud reisijate arvuga seotud allahindlused) ning riskide jaotamise muudatustega lepingute kehtivuse ajal. Seega ei ole need tehingud lennukordade või reisijatega seotud hindade põhjal eriti hästi omavahel võrreldavad. |
(511) |
Ryanair rõhutab väidet, mille kohaselt on võimalik kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet tuginedes võrdlusele teistes Euroopa lennujaamades rakendatava äripraktikaga. Ryanair tugineb Oxera 2. oktoobri 2011. aasta uuringule, milles on soovitatud võrdlusaluseks võtta Glasgow Prestwicki lennujaam ja Liverpooli John Lennoni lennujaam. |
(512) |
Komisjon väljendab samas tugevat kahtlust nimetatud kahe võrdlusaluse asjakohasuse kohta Charleroi lennujaama olukorra hindamisel, kuna Glasgow Prestwicki lennujaama tulude struktuur põhineb suures osas lastivedudel, mis Charleroi lennujaamas puuduvad. Lisaks sellele on nimetatud kaht lennujaama viimastel aastatel rahastanud riik. |
(513) |
Lisaks sellele, nagu on eelnevalt näidatud, hõlmavad analüüsitavad tehingud mitmeid „hindu“, sealhulgas erinevaid lennujaamatasusid, lennukite maapealse teenindamise tasusid ning – teatavate meetmete puhul – Promocyle makstavat tasu turundusmeetmete eest. Kõik nimetatud tehingud tekitavad keerulise rahavoogude kogumi lennujaama käitaja ning lennuettevõtja ja tema tütarettevõtjate vahel. |
(514) |
Näiteks ei võimalda ainult Ryanairi poolt BSCA-le makstud lennujaamatasude võrdlemine võrdlusalustes lennujaamades makstavate lennujaamatasudega saada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamiseks vajalikku teavet. Võrdlusmeetodi kohaldamiseks käesoleva hinnanguga hõlmatavate tehingute suhtes tuleks vähemalt leida võrdlusaluseks olevates lennujaamades võrreldavate tehingute kogum, mis hõlmaks eeskätt samaväärseid turundusteenuseid ja samaväärset maapealset teenindamist. Sellise võrreldavate tehingute valimi leidmine ei osutu aga võimalikuks, sest käesoleva hinnanguga hõlmatavad tehingud on sedavõrd keerulised ja spetsiifilised, seda enam, et maapealse teenindamise ja turundusteenuste hinnad ei ole üldjuhul avalikult kättesaadavad ja on seetõttu raskesti ligipääsetavad võrdlusaluse moodustamiseks. |
(515) |
Isegi kui vastuvõetava võrdlusanalüüsi alusel eeldada, et kõnealused erinevate tehingute „hinnad“ on võrdlustehingute valimi abil kindlaksmääratud „turuhindadega“ võrdsed või neist kõrgemad, ei saaks komisjon selle põhjal järeldada, et kõnealused tehingud vastavad turuhindadele, kui selgub, et nende hindade kindlaksmääramisel võis lennujaama käitaja eeldada, et kõnealuste tehingute tulemusena tekkivad lisakulud on suuremad kui vastavad lisatulud. Turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal ei ole mingit huvi pakkuda kaupu või teenuseid turuhindadega, kui see toob kaasa tema kahjumi suurenemise. |
(516) |
Komisjon peab asjakohaseks märkida seoses selle analüüsiga, et pärast lennundussuuniste vastuvõtmist paluti nii Belgial kui ka huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuste suuniste kohaldamise kohta käesoleva juhtumi suhtes. Ei Belgia ega huvitatud isikud, välja arvatud Ryanair, ei esitanud sisulisi vastuväiteid komisjoni lähenemisviisi suhtes, mille kohaselt ei ole võimalik määrata kindlaks asjakohaseid võrdlusaluseid, et välja selgitada lennuettevõtjatele lennujaamade osutatud teenuste usaldusväärsed turuhinnad, kuivõrd kõige asjakohasem kriteerium lepinguosaliste vaheliste kokkulepete hindamiseks on nende kasumlikkuse suurenemise eelanalüüs. |
b) Meetmete kasumlikkuse eelanalüüs
(517) |
Eespool öeldut silmas pidades leiab komisjon, et antud juhtumi suhtes tuleb kohaldada lennujaamadele ja lennuliinidele antavat abi käsitlevates suunistes üldiselt soovitatud lähenemisviisi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte rakendamiseks lennujaamade ja lennuettevõtjate suhete suhtes, mis seisneb kasumlikkuse suurenemise eelanalüüsi teostamises. Sellist lähenemisviisi põhjendab asjaolu, et lennujaama käitajal võib olla objektiivne huvi teha lennuettevõtjaga teatud tehing, kui ta võib mõistlikult eeldada, et see tehing suurendab tema kasumit (või vähendab tema kahjumit) võrreldes kujuteldava olukorraga, kus sellist tehingut ei oleks tehtud, (193) ja seda sõltumatult võrdlusest lennuettevõtjatele teiste lennujaama käitajate pakutavate tingimustega või tingimustega, mida sama lennujaama käitaja pakub teistele lennuettevõtjatele. |
(518) |
Lennundussuuniste punktis 63 on sätestatud, et „[k]omisjon on seisukohal, et lennuettevõtjate ja lennujaama vahel sõlmitud lepingud võib lugeda turumajandustingimustes tegutseva isiku testiga kooskõlas olevaks juhul, kui need olemuslikult aitavad eelneva analüüsi seisukohast kaasa lennujaama kasumlikkusele. Lennujaam peaks lepingu sõlmides tõendama, et suudab selle kehtivuse ajal katta kõik lennuettevõtjaga sõlmitud lepingust (nt eraldiseisvast lepingust või üldisest lennujaamatasude kavast) tulenevad kulud mõistliku kasumimarginaaliga usaldusväärse keskpika ajavahemiku prognoosi alusel“ (194). |
(519) |
Komisjon rõhutab, et lennundussuuniste punktis 63 sätestatud kriteeriumi, mis kajastab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi loogikat ja mis osutab pigem lennujaamade ja konkreetsete lennuettevõtjate vahel sõlmitud lepingutele kui üldisele äriplaanile, nagu see on üldiselt tavaks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel, täpsustati alles hiljuti. Seetõttu nõustub komisjon sellega, et liikmesriikidel ja asjaomastel ettevõtjatel võib olla keeruline esitada dokumente, mis pärinevad meetme andmise ajast ja vastavad täpselt sellele, mida nõutakse lennundussuuniste punktis 63, samas kui kõnealused lepingud sõlmiti juba mitu aastat tagasi. Komisjon võtab neid kaalutlusi arvesse, kui ta kohaldab turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja kriteeriumi Ryanairiga sõlmitud lepingute suhtes. |
(520) |
Lennundussuuniste punktis 64 on sätestatud, et „selle hindamiseks, kas lennujaama poolt lennuettevõtjaga sõlmitud leping on turumajandustingimustes tegutseva isiku testiga kooskõlas, tuleks lisaks lennujaamatasudele arvesse võtta lennuettevõtja tegevusest tulenevat prognoositavat tulu lennundusvälise tegevuse eest, millest on maha arvatud kõik allahindlused, turundustoetus ja stimuleerivad kavad. Samamoodi tuleks arvesse võtta lennujaama kõiki täiendavaid prognoositavaid kulusid seoses lennuettevõtja tegevusega lennujaamas. (…) Seevastu kulusid, mida lennujaam peaks tegema ka ilma lennuettevõtjaga sõlmitud lepinguta, ei tohiks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte paikapidavuse uurimisel arvesse võtta“. (Joonealused märkused on välja jäetud). |
(521) |
Lisaks sellele on kõnealuste suuniste punktis 66 sätestatud, et „lennujaama ja -ettevõtjate vaheliste lepingute hindamisel võtab komisjon arvesse ka seda, mil määral hinnatavaid lepinguid võib pidada osaks lennujaama üldstrateegiast, mis peaks viima kasumlikkuseni vähemalt pikaajalises perspektiivis“ (195). |
(522) |
Komisjon kohaldas seega turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi eespool kirjeldatud põhimõtete kohaselt järgmiste meetmete suhtes: |
i) 2001. aasta lepingud
(523) |
Selleks et määrata kindlaks, kas 2001. aasta lepingud aitasid eelanalüüsi põhjal kaasa meetme võtnud üksuse kasumlikkuse suurenemisele vastavalt lennundussuuniste punktile 63, määras komisjon kindlaks, kas 2001. aasta lepingute nüüdispuhasväärtus (edaspidi „NPV“) oli piirkonna-SOWAERi-BSCA jaoks positiivne. Vastupidine stsenaarium hõlmab olukorda, kus 2001. aasta lepinguid ei sõlmitud ja kus piirkond-SOWAER-BSCA oleks loobunud kõnealustest lepingutest tingitud reisijate arvu suurenemisega kaasnenud tuludest ning ei oleks pidanud kandma kõnealuse reisijate arvu suurenemisega seonduvaid kulusid. |
Täiendava äriplaani koostamine
(524) |
Enne 2001. aasta lepingute sõlmimist koostas BSCA äriplaani. Samas ei hõlmanud kõnealune äriplaan mitte üksnes Ryanairi tegevusest tingitud reisijate arvu suurenemisega kaasnevaid tulusid, vaid ka teiste lennuettevõtjate tegevusest tingitud reisijate arvu suurenemisega kaasnevaid tulusid. Teiselt poolt hõlmas kõnealune äriplaan üksnes BSCA tulusid ja kulusid, samas kui turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel tuleb arvestada, et üksus, kes sõlmis Ryanairiga 2001. aasta lepingud, oli üksus piirkond-SOWAER-BSCA. Seda ärikava saab seega kasutada andmeallikana, kuid neid andmeid tuleb töödelda, et neid saaks kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamiseks. |
(525) |
Komisjon koostas kõnealuste lepingute kasumlikkuse hindamiseks seega dokumendi, mis vastab eeldatavale piirkonna-SOWAERi-BSCA koostatud äriplaanile ning mis hõlmab üksnes kõnealuste lepingutega seotud majandustegevusest tulenevaid lisatulusid ja -kulusid. Selleks lähtus komisjon BSCA üldisest äriplaanist (mis hõlmas lennujaama kogu tegevust ja mitte üksnes 2001. aasta lepingute spetsiifilist mõju), mis oli koostatud enne 2001. aasta lepingute sõlmimist. Nimetatud üldise äriplaani alusel koostas komisjon täiendava äriplaani, mis hõlmas üksnes täiendavat majandustegevust (see tähendab võttes arvesse üksnes Ryanairi reisijate arvuga seonduvaid tulusid ja kulusid), eraldades seega täiendava reisijate arvu ning lisakulud ja -tulud, mida võis eeldada seoses Ryanairiga sõlmitavate lepingutega nende sõlmimise hetkel (196). Seejärel tuletas komisjon selle põhjal üksuse piirkond-SOWAER-BSCA äriplaani, lisades kõnealustest lepingutest tulenevad piirkonna ja SOWAERi lisatulud ja -kulud ning jättes arvesse võtmata üksuse piirkond-SOWAER-BSCA sisemised rahavood. |
Prognoositavad lisakulud
Prognoositavad investeerimise lisakulud
(526) |
Selleks et määrata kindlaks, kas osa investeerimiskuludest tuleks hõlmata 2001. aasta lepingutega seotud investeerimise lisakulude hulka, vaatles komisjon lennundussuuniste punkti 64 kohaselt, kas otsus Charleroi lennujaama investeerimiskava vastuvõtmise kohta tehti seoses 2001. aasta lepingute sõlmimisega või kõnealustest lepingutest sõltumatult. |
(527) |
Komisjon märgib, et alates 1990. aastate lõpust, st enne 2001. aasta lepingute sõlmimist, soovis piirkond arendada lennujaama tegevust, et suurendada piirkonnas majandustegevuse mahtu. Nii kinnitas Vallooni piirkonna parlament 15. juulil 1999 kinnitatud regionaalpoliitilises avalduses, et piirkondlike lennujaamade näol on tegemist Vallooni piirkonna regionaalarengu sõlmpunktide ja oluliste töökohtade loojatega (197). 8. novembri 2000. aasta märgukirjas Vallooni piirkonna valitsusele (selle märgukirja eesmärk oli teavitada Vallooni piirkonna valitsust seoses investeerimiskava heakskiitmise otsusega) rõhutas majanduse valdkonna eest vastutav minister, et „selleks et lennujaam saaks toimida piirkondliku majanduse hoovana, peab sellele üldise arengu raames olema tagatud täielik taristu“. |
(528) |
Belgia väitel oli olemasoleva taristuga seotud piiranguid arvestades (198) juba 1990. aastate lõpul (seega enne 2001. aasta lepingute sõlmimist) selge, et lennujaama põhjaosasse tuleb ehitada uus lennuterminal. Teatud maa-alad oli lennujaamakeskuse väljaehitamisega tegelev ettevõte Intercommunale Igretec juba omanikelt välja ostnud. Ka piirkond ise tegeles 1990. aastatel maatükkide väljaostmisega ning Intercommunale loovutas 1999. aastal piirkonnale alad, mis ta oli ise välja ostnud. Kõnealustele maa-aladele rajati uus reisijaterminal. |
(529) |
20. juuli 2000. aasta istungil kiitis Vallooni piirkond heaks suunised, mis olid toodud raamkokkuleppes Charleroi lennujaama mitmeaastase investeerimiskava kohta, märkides eeskätt ära „uue reisiterminaliga seotud kontseptsiooni“, mille kogueelarve ulatus 113 740 000 euroni. 8. novembril 2000 võttis Vallooni piirkond vastu oma 20. juuli 2000. aasta otsuse rakendusotsuse, muutes mitmeaastases investeerimiskavas toodud eeldusi. Kuigi need otsused ei olnud piirkonna jaoks õiguslikult siduvad, näitavad need, et piirkond oli investeerimiskava põhialused töötanud välja tükk aega enne 2001. aasta lepingute sõlmimist. |
(530) |
8. novembri 2000. aasta otsus tugines majanduse valdkonna eest vastutava ministri märkusele, milles osutati kahele 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses koostatud piirkonna tellitud uuringule:
Vallooni piirkonna valitsusele ministri esitatud kõnealuse kahe uuringu kokkuvõttes osutati üldist lennuliiklust puudutavatele eeldustele, mis ei olnud seotud konkreetse lennuettevõtjaga või konkreetse tulevikus sõlmitava lepinguga. |
(531) |
31. juulil 2001 esitati BSCA haldusnõukogule BSCA 2001. aasta äriplaanile lisatud „strateegiliste suuniste märgukiri“. Selle märgukirja kohaselt pidi BSCA keskenduma odavlennuettevõtjatele ja võimaluse korral idapoolsete riikide lennuettevõtjatele. Märgukirjas rõhutati, et BSCA jaoks on oluline kaasata uusi lennuettevõtjaid (lisaks Ryanairile) ning et Charleroi peaks muutuma odavlennuettevõtjate tulevikus avatavate uute lennubaaside võimalikuks sihtkohaks. |
(532) |
BSCA 2001. aasta äriplaanist ilmneb samuti, et investeeringuid ja eeskätt uue terminali ehitust ei kavandatud mitte üksnes lähtuvalt Ryanairi vajadustest, vaid selleks, et vastata kõikide lennuettevõtjate vajadustele, kes võivad soovida alustada tegevust Charleroi lennujaamas. Kõnealuse äriplaani kohaselt nähti lennuettevõtjaga Ryanair seonduvat reisijate arvu kasvu kuni 2015. aastani üksnes 360 000 – 700 000 reisija ulatuses (vt põhjenduses 536 toodud tabel). See reisijate arvu kasv pidi eeldatavalt toimuma põhiliselt aastatel 2001–2003, seega enne uue terminali avamist, mis pidi selle kava kohaselt toimuma 2005. aastal. Piirkond ja BSCA eeldasid seega, et investeeringute tulemusel tekkiv reisijate arvu suurenemine seondub teiste lennuettevõtjate ja mitte Ryanairiga. |
(533) |
Piirkond ja BSCA ei teinud seega investeeringuid mitte selleks, et suurendada konkreetselt Ryanairiga seotud reisijate arvu, vaid lähtusid vajadusest realiseerida võimalik reisijate arvu suurenemise potentsiaal, mis ei olnud seotud ühegi konkreetse lennuettevõtjaga. Komisjon järeldab selle põhjal, et neid investeeringuid ei saa käsitada suunatuna konkreetselt Ryanairile. Seetõttu ei ole asjakohane seostada investeerimise lisakulusid 2001. aasta lepingutega. |
Tekkivad täiendavad tegevuskulud
(534) |
2001. aasta lepingutega seotud eeldatavad täiendavad tegevuskulud on tegevuskulud, mis on otseselt seostatavad Ryanairi tegevusega, millele komisjon lisas – proportsionaalselt Ryanairi reisijate osakaalule reisijate koguarvust – osa kaudsetest tegevuskuludest. Komisjon rõhutab, et kui selle eelduse puhul on 2001. aasta lepingute nüüdispuhasväärtus positiivne, on see positiivne ka juhul, kui täiendavad tegevuskulud oleks kindlaks määratud lineaarse regressiooni alusel, nagu seda soovitati Ryanairi esitatud Oxera uuringus. |
Lisatulud
(535) |
Erinevalt Ryanairi väljendatud seisukohast jättis komisjon arvesse võtmata Ryanairiga sõlmitud lepingu jääkväärtuse, sest reklaamimeetmete Charleroi lennujaama reisijate arvule avaldatav pikaajaline mõju on halvasti dokumenteeritud ja seda on keeruline mõõta. |
2001. aasta lepingute nüüdispuhasväärtus
(536) |
Nüüdispuhasväärtuse arvutuse tulemused on esitatud tabelis 21. Nendest ilmneb, et Ryanair tegi lisamakseid kõikidel vaadeldavatel aastatel. Tabel 21 2001. aasta meetmest tingitud eeldatavad rahavood
|
(537) |
Kuivõrd Ryanair tegi lisamakseid kõikidel vaadeldavatel aastatel, on lepingu nüüdispuhasväärtus igal juhul positiivne, vaatamata asjaomase kapitali kaalutud keskmisele hinnale. |
(538) |
Näitlikustamise huvides arvutas komisjon siiski NPV suuruse, lähtudes keskmisest kulust, mis jääb vahemikku 8,7–9 %. Lepingute NPV arvutamiseks kasutatav diskontomäär võrdub abi andnud üksuse kaalutud keskmise hinnaga abi andmise hetkel. Vaadeldaval juhul mõjutavad BSCA raamatupidamisarvestust Ryanairiga seotud lepingutega seotud tulud ja kulud. Komisjon otsustas diskontomäärana kasutada BSCA kapitalikulusid. BSCA kaalutud keskmise hinna arvutus põhineb erinevatel eeldustel:
|
(539) |
Seega, lähtudes vahemiku 8,7 % ja 9 % keskmisest diskontomäärast 8,85 %, järeldab komisjon, et nüüdispuhasväärtus oli positiivne ja selle suurus oli 19,5 miljonit eurot. Tabel 22 2001. aasta meetme nüüdispuhasväärtus (NPV)
NPV positiivne väärtus ning positiivsed maksed kõikidel aastatel näitavad, et võis eeldada, et 2001. aasta lepingud suurendavad piirkonna-SOWAERi-BSCA kasumlikkust. |
(540) |
Seoses piirkonna kohustusega hüvitada Ryanairile kahjum, mida ettevõtja kandis otseselt seoses lennujaamatasude või lennujaama lahtiolekuaegade võimaliku muutumisega ajavahemikul 2001–2016, märgib komisjon, et see hüvitamine ei saanud olla suurem kui kõnealustest muudatustest otseselt Ryanairile tekkinud kahjum. Seega, kui piirkond maksaks Ryanairile selle sätte alusel hüvitist, ei oleks Ryanair soodsamas olukorras kui juhul, kui piirkond oleks järginud võetud kohustust. Selle sättega ei anta seega Ryanairile täiendavat eelist. |
(541) |
Lisaks sellele tuleb lennundussuuniste punkti 66 alusel vaadelda kõnealuseid lepinguid lähtuvalt üldisest strateegiast, mille eesmärk on tagada lennujaama kasumlikkus vähemalt pikaajalises perspektiivis. BSCA strateegia seisnes Charleroi lennujaama reisijate arvu suurendamises, et seeläbi suurendada lennujaama tulusid, katta paremini tekkivaid püsikulusid ja muutuda kasumlikuks. Selleks otsustas BSCA keskenduda lühikestele ja keskmise pikkusega otselendudele, eeskätt odavlendudele. BSCA selline strateegia põhineb välisnõustajate 1990. aastate lõpus koostatud uuringutel. Neist uuringutest mõnede põhjal (200) on Charleroi lennujaamal võrreldes teiste lennujaamadega teatud eelised, mis on eeskätt tingitud lennujaama madalatest kuludest. BSCA 31. juuli 2001. aasta „strateegiliste suuniste märgukirja“ kohaselt oli BSCA eesmärk jõuda 2010. aasta paiku 2,5–3 miljoni reisijani, (201) mis märgukirjas toodud väite kohaselt „ei tundu võimatuna, võttes arvesse Ryanairi baasi kohalolekut ja lennuliikluse mahu suurenemist“. 2001. aasta lepingud on seega seotud selle strateegiaga, mis hõlmas reisijate arvu ja tulude suurendamist. |
(542) |
Kuivõrd 2001. aasta lepingud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja kriteeriumile, ei ole nende näol tegemist riigiabiga. |
ii) 2004. aasta ajutine äriraamistik
(543) |
Selleks et määrata kindlaks, kas 2004. aasta äriraamistikuga aidati eelanalüüsi põhjal kaasa meetme võtnud üksuse kasumlikkuse suurenemisele vastavalt lennundussuuniste punktile 63, määras komisjon kindlaks, kas 2004. aasta äriraamistiku nüüdispuhasväärtus (edaspidi „NPV“) oli üksuse piirkond-SOWAER-BSCA jaoks positiivne. 2004. aasta äriraamistiku vastuvõtmise alternatiivne stsenaarium hõlmab olukorda, kus Ryanairiga lepingut ei sõlmitud ning loobuti Ryanairi tegevusest tulenevast reisijate arvust tingitud lisatuludest ja -kuludest. |
(544) |
22. jaanuaril 2004, enne 2004. aasta ajutise äriraamistiku rakendamist, ajakohastas BSCA oma äriplaani. Belgia väitel oli 22. jaanuari 2004. aasta äriplaan ette valmistatud, pidades silmas 2004. aasta otsust, selleks, et kinnitada Ryanairile tehtav uus ettepanek (202). Samas ei hõlmanud kõnealune äriplaan mitte üksnes Ryanairi tegevusest tingitud reisijate arvu suurenemisega kaasnevaid tulusid, vaid ka teiste lennuettevõtjate tegevusest tingitud reisijate arvu suurenemisega kaasnevaid tulusid. Teiselt poolt hõlmas see üksnes BSCA tulusid ja kulusid, samas kui turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel tuleb arvestada, et üksus, mis kehtestas Ryanairi suhtes 2004. aasta ajutise äriraamistiku, on piirkond-SOWAER-BSCA. |
(545) |
Seetõttu koostas komisjon üksuse piirkond-SOWAER-BSCA äriplaani, hõlmates sellesse üksnes 2004. aasta äriraamistikuga seotud majandustegevuse tulud ja kulud. Seejuures lähtus komisjon BSCA 22. jaanuari 2004. aasta äriplaanist ja kasutas sama metoodikat nagu 2001. aasta lepingute puhul, mida on kirjeldatud põhjenduses 525. |
(546) |
Selleks et määrata kindlaks 2004. aasta ajutise äriraamistikuga seotud piirkulud, analüüsis komisjon, kas piirkond, SOWAER või BSCA pidid ette nägema teatud investeeringuid seoses 2004. aasta äriraamistikuga. Komisjon meenutab, et 2004. aasta äriraamistiku kehtestamise eesmärk oli täita õiguslik lünk, mis tekkis 2001. aasta lepingute tühistamisega komisjoni 2004. aasta otsuse alusel. Kõnealuse äriraamistiku alusel ei pidanud piirkond-SOWAER-BSCA tegema uusi investeeringuid. Otsused SOWAERI ja BSCA 2002. aasta lepingust tulenevate investeeringute ja 2003. aasta investeeringute kohta olid juba tehtud ja tööd olid alanud. Lisaks sellele, nagu on näidatud põhjenduses 533, oleks SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingule lisatud investeerimiskava võetud vastu ka ilma Ryanairiga sõlmitud lepinguteta. See kehtib ka 2003. aasta investeerimiskava läbivaatamise kohta, mis põhines samal lennujaama arendamisloogikal ja hõlmas võimaluse korral erinevate lennuettevõtjate kaasamist. Komisjon ei pea seetõttu asjakohaseks seostada investeerimise lisakulusid 2004. aasta ajutise äriraamistikuga. |
(547) |
Neist eeldustest lähtudes määras komisjon kindlaks, et asjassepuutuvad rahavood analüüsimaks 2004. aasta äriraamistikuga seotud tulusust, on järgmised: Tabel 23 2004. aasta meetmest tingitud eeldatavad rahavood
|
(548) |
Nendest rahavoogudest ilmneb, et Ryanair tegi lisamakseid kõikidel vaadeldavatel aastatel. Seega on äriraamistikul igal juhul positiivne nüüdispuhasväärtus, sõltumata keskmise kaalutud kapitalikulu suurusest. |
(549) |
Näitlikkuse huvides otsustas komisjon 2004. aasta meetme NPV arvutamiseks siiski määrata kindlaks kasutatava diskontomäära. See diskontomäär võrdub abi andnud üksuse kapitali kaalutud keskmise hinnaga abi andmise ajal. Nagu on täpsustatud põhjenduses 538, võttis komisjon arvesse BSCA kapitali keskmist kaalutud kapitalikulu. Komisjon leidis, et kõnealune diskontomäär on 9,7 %, võttes seejuures arvesse järgmisi eeldusi:
|
(550) |
Tabelis on toodud 2004. aasta äriraamistiku nüüdispuhasväärtuse arvutuse tulemus, mis põhineb diskontomääral 9,7 %. Tabel 24 2004. aasta meetme nüüdispuhasväärtus (NPV)
NPV positiivne väärtus näitab, et võis eeldada, et 2004. aasta äriraamistikuga suurendatakse piirkonna-SOWAERi-BSCA kasumlikkust. |
(551) |
Lennundussuuniste punkti 66 kohaselt tuleb vaadelda kõnealuseid lepinguid lähtuvalt üldstrateegiast, mille eesmärk on tagada lennujaama kasumlikkus vähemalt pikaajalises perspektiivis. Seejuures tuleb märkida, et 15. aprilli 2004. aasta istungil võttis BSCA haldusnõukogu teadmiseks Ryanairile tehtud ettepanekud ja volitas „volitatud haldurit teostama BSCA äriplaani kinnitamise menetluse ja määrama kindlaks kõnealuste ettepanekute võimalikud tagajärjed“. „Ka üldine analüüs peab igal juhul näitama, et lennujaama tegevuse järjepidevust ja tulevikku ei seata mingil juhul ohtu ning et BSCA-l on pikaajalises perspektiivis piisav manööverdamisruum oma arengu tagamiseks“. Järgmisel, 6. mai 2004. aasta istungil märgiti, et „haldusnõukogu leiab, et hiljuti Dublinis Ryanairi esindajatega arutatud ettepanekud lubavad lennujaama prognoositud arengut silmas pidades võimaldada Charleroi lennujaamal säilitada Ryanairi tegevus esialgses äriplaanis sätestatud tingimuste alusel (…)“. Kuivõrd esialgne äriplaan tugineb pikaajalisel arengustrateegial, leiab komisjon, et 2004. aasta äriraamistik põhineb samal strateegial. |
(552) |
Kuivõrd 2004. aasta äriraamistik vastab turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja kriteeriumile, ei ole selle näol tegemist riigiabiga. |
iii) 2005. aasta leping
(553) |
Selleks et määrata kindlaks, kas 2005. aasta lepinguga aidati eelanalüüsi põhjal kaasa meetme võtnud üksuse kasumlikkuse suurenemisele vastavalt lennundussuuniste punktile 63, määras komisjon kindlaks, kas 2005. aasta äriraamistiku NPV oli piirkonna-SOWAERi-BSCA jaoks positiivne. Alternatiivne stsenaarium hõlmab olukorda, kus Ryanairiga pärast BSCA poolt Ryanairile saadetud 24. juuni 2004. aasta kirja kehtivuse lõppu 2006. aasta märtsis enam lepingut ei sõlmita. |
(554) |
NPV arvutamiseks koostas komisjon üksuse piirkond-SOWAER-BSCA äriplaani, hõlmates sellesse üksnes 2005. aasta lepinguga seotud majandustegevuse tulud ja kulud. Selleks lähtus komisjon BSCA 24. jaanuari 2004. aasta üldisest äriplaanist, mis Belgia väitel oli ette valmistatud, pidades silmas 2004. aasta otsust, et kinnitada Ryanairile tehtav uus ettepanek; ning selle otsuse alusel ettepanek 9. detsembril 2005 Ryanairile saadeti (204). Komisjon kasutas sama metoodikat kui 2001. aasta lepingute puhul, mida on kirjeldatud põhjenduses 525. |
(555) |
Selleks et määrata kindlaks 2005. aasta lepinguga seotud piirkulud, analüüsis komisjon, kas piirkond, SOWAER või BSCA pidid ette nägema teatud investeeringuid seoses 2005. aasta lepinguga. Kõnealuse lepingu alusel ei pidanud piirkond-SOWAER-BSCA tegema uusi investeeringuid. Otsused SOWAERI ja BSCA 2002. aasta lepingust tulenevate investeeringute ja 2003. aasta investeeringu kohta olid juba tehtud ja tööd olid alanud. Lisaks sellele, nagu on näidatud põhjenduses 533, oleks SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingule lisatud investeerimiskava võetud vastu ka ilma Ryanairiga sõlmitud lepinguteta. See kehtib ka 2003. aasta investeerimiskava läbivaatamise kohta, mis põhines samal lennujaama arendamisloogikal ja hõlmas võimaluse korral erinevate lennuettevõtjate kaasamist. Komisjon ei pea seetõttu asjakohaseks seostada investeerimise lisakulusid 2005. aasta lepinguga. |
(556) |
Neist eeldustest lähtudes määras komisjon kindlaks, et asjassepuutuvad rahavood 2005. aasta lepingu kasumlikkuse analüüsimiseks on järgmised: Tabel 25 2005. aasta meetmest tingitud eeldatavad rahavood
|
(557) |
Nendest rahavoogudest ilmneb, et Ryanair tegi lisamakseid kõikidel vaadeldavatel aastatel. Seega on 2005. aasta lepingul igal juhul positiivne nüüdispuhasväärtus, sõltumata keskmise kaalutud kapitalikulus suurusest. |
(558) |
Näitlikkuse huvides otsustas komisjon 2005. aasta meetme NPV arvutamiseks siiski määrata kindlaks kasutatava diskontomäära. See diskontomäär võrdub abi andnud üksuse keskmise kaalutud kapitalikuluga abi andmise ajal. Nagu on täpsustatud põhjenduses 538, võttis komisjon arvesse BSCA kapitali keskmist kaalutud kapitalikulu. Komisjon leidis, et kõnealune diskontomäär on 9,3 %, võttes seejuures arvesse järgmisi eeldusi:
|
(559) |
Tabelis on toodud 2005. aasta lepingu nüüdispuhasväärtuse arvutuse tulemus, mis põhineb diskontomääral 9,3 %. Tabel 26 2005. aasta meetme nüüdispuhasväärtus (NPV)
NPV positiivne väärtus näitab, et võis eeldada, et 2005. aasta leping suurendab piirkonna-SOWAERi-BSCA kasumlikkust. |
(560) |
Seoses lennundussuuniste punktis 66 sätestatud tingimusega, mille kohaselt lepingut tuleb vaadelda lähtuvalt üldstrateegiast, mille eesmärk on tagada lennujaama kasumlikkus, on 8. detsembri 2005. aasta märgukirjas, millega tutvustati BSCA haldusnõukogule BSCA Ryanairile tehtavat äriettepanekut, täpsustatud, et ettepanek tugineb aastate 2006–2015 äriplaanile. Haldusnõukogul paluti veenduda, et kõnealune kava tagab vastuvõetava kasumlikkuse, mis on piisav selleks, et kompenseerida tulevikus võimalikke kõikumisi, mis on seotud eelarvega seonduvate hinnangutega (märgukirja allmärkuses on osutatud et äriplaan koostati kulude ja tulude ligikaudsete hinnangute alusel). BSCA meenutab, et lennukite maapealse teeninduse („handling“) puhul kohaldatavad hinnad „peavad võimaldama katta tekkivad kulud ja saada mõistlikku kasumimarginaali“. Samas märgukirjas täpsustab BSCA, et „maapealse teenindamisega seotud kulud ja nende haldamine on Ryanairile tehtud ettepaneku võtmeelement. Märkimisväärse osa nende kulude puhul on tegemist kindlasummaliste või osaliselt muutuvate kuludega ning kulu ühe reisija kohta sõltub seega teenindatavate reisijate arvust. (Ryanairile esitatud) äripakkumises on nähtud ette minimaalne lennukordade arv ja selle minimaalse arvu mittejärgimine tähendab väga tõenäoliselt maapealse teenindamisega seotud kahjumit BSCA jaoks. Selle vältimiseks on ette nähtud vastavad trahvid“. Neist asjaoludest lähtuvalt järeldab komisjon, et isegi kui BSCA Ryanairile tehtud äripakkumine hõlmas BSCA jaoks teatud riske – eeskätt võimalust, et kasumlikkus ei ole piisav, kui Ryanairi reisijate arv jääb oodatust väiksemaks – tugineb see ettepanek siiski arengustrateegiale, mille abil BSCA lootis seoses Ryanairi tegevusest tingitud reisijate arvu suurenemisega vähendada oma kulusid ühe reisija kohta ning saada sellest tulenevalt piisava suurusega kasumimarginaali. |
(561) |
Kuivõrd 2005. aasta leping vastab turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja kriteeriumile, ei ole selle näol tegemist riigiabiga. |
iv) BSCA-le kuuluvate Promocy osade loovutamine Ryanairile
(562) |
31. märtsil 2010 loovutas BSCA oma 50 % suuruse osaluse äriühingus Promocy Ryanairile. BSCA loovutas aktsiad raamatupidamisliku hinnaga kokku 31 100 euro eest (st 100 eurot aktsia kohta). Kõik Promocy aktsionäri riskid ja kohustused läksid üle Ryanairile. |
(563) |
Promocy rahalised vahendid ulatusid loovutamise hetkel 261 073 euroni (aktivakontode saldo, millest on maha arvatud kapital ja kohustuslik reserv) (206). BSCA loovutas talle kuuluvad Promocy osad Ryanairile 99 436 euro eest, mis on vähem kui pool Promocy varade väärtusest loovutamise hetkel. |
(564) |
Samas märgib Belgia, et loovutamise ajal oli ettevõttele esitatud maksunõue. Kui BSCA oleks säilitanud oma osaluse Promocys, oleks ta pidanud kandma sellest poole. Belgia väitel otsustas BSCA nimelt seetõttu müüa talle kuuluvad osad raamatupidamisliku hinnaga. |
(565) |
Belgia edastas BSCA finantsdirektori 24. veebruari 2010. aasta märgukirja BSCA haldusnõukogule, milles on soovitatud kinnitada BSCA-le kuuluvate Promocy osade võõrandamine raamatupidamisliku väärtusega. Märgukirjas meenutati, et Promocy tegevus oli lõppenud pärast seda, kui 2005. aastal sõlmiti uus leping Ryanairiga. Pärast kõnealuse maksunõudega seotud eeluurimise ning seejärel õigusliku menetluse alustamist otsustati loobuda aktiivse tegevuse lõpetanud Promocyst. Seejärel, võttes arvesse kõnealuse menetluse takerdumist, otsustasid BSCA ja Ryanair Promocy likvideerida. Märgukirja kohaselt tegi BSCA seejuures Ryanairile ettepaneku jagada ära ettevõtte vara, mis ulatus sel ajal 350 000 euroni. Ryanair andis teada soovist „tühjendada“ ettevõtte netovarad hilisemate turundustehingute abil. Võttes arvesse käimasolevat õiguslikku menetlust, ei nõustunud BSCA kõnealuste turundusteenuste taaskäivitamisega. Ummikust väljumiseks tegi BSCA Ryanairile ettepaneku loovutada Promocy osad talle raamatupidamisliku väärtuse, st 31 100 euro eest, millega kaasneks lepingu sõlmimine, mille kohaselt BSCA taandub kohe Promocy haldusnõukogust. Märgukirjas on öeldud, et BSCA audiitorid ja õigusnõukogu andsid oma nõusoleku „olles nagu meiegi veendunud, et see on tekkinud olukorrast ainuke väljapääs“. Märgukirja autor soovitas haldusnõukogul kinnitada loovutamistehing, mida haldusnõukogu ühehäälselt ka tegi. |
(566) |
Komisjon leiab, et Belgia on kõnealuse maksunõude ja selle ulatuse kohta esitanud piisavalt teavet, esitades komisjonile maksu korrigeerimise teated (207). |
(567) |
Sellega seoses leiab komisjon, et BSCA käitus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, keeldudes turundusteenuste taaskäivitamisest ja tehes ummikseisust väljumiseks Ryanairile ettepaneku loovutada talle kuuluvad osad raamatupidamisliku väärtuse alusel. Seega ei kujuta see meede endast riigiabi. |
v) 2010. aasta lisaleping
(568) |
Punktis 6.2.1 näitas komisjon, et 2010. aasta lisalepingu sõlmimise ajal ei olnud BSCA ressursside näol tegemist riigi ressurssidega ning lisaks sellele ei olnud BSCA otsus sõlmida 2010. aasta lisaleping, riigiga seostatav. |
(569) |
Samas, kui eeldada, et see komisjoni järeldus ei ole põhjendatud ning 2010. aasta lisaleping on siiski sõlmitud riigi ressursse kasutades ning et otsus sõlmida 2010. aasta lisaleping on riigiga seostatav, tuleks analüüsida, kas 2010. aasta lisalepinguga anti Ryanairile majanduseelis. |
(570) |
Sellise eelduse korral tuleks otsustada, et meetme võtnud üksus on piirkond-SOWAER-BSCA. Samuti tuleks analüüsida, kas piirkond-SOWAER-BSCA käitusid 2010. aasta lisalepingut sõlmides turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena. |
(571) |
2010. aasta lisalepinguga nähti ette:
|
(572) |
Belgia väitel tulenes kõnealune lisaleping BSCA ja Ryanairi vahelistest läbirääkimistest pärast seda kui BSCA kohaldas lennukite maapealse teenindamise tasu vähendamist seoses Ryanairi rakendatud uute menetlustega, nagu registreeritava pagasi tasu kehtestamine (millega seoses vähenes registreeritava pagasi kogus märkimisväärselt) ja pagasi kohustuslik registreerimine interneti vahendusel. Belgia väitel otsustas BSCA jagada Ryanairiga sellest kulude vähenemisest tingitud kasumit, saades vastutasuks Ryanairi võetud kohustuse suurendada Charleroi lennujaamas baseeruvate lennukite arvu nelja lennuki võrra. |
(573) |
6. detsembri 2010. aasta lisalepingu sõlmimisele eelnesid järgmised asjaolud:
|
1. Lennukite maapealse teenindamise tasu vähendamine [10–50] eurosendi võrra BSCA poolt
(574) |
Esmalt rõhutab komisjon, et kõnealune tasu vähendamine võrdus üksnes poolega BSCA kokkuhoitud kuludest seoses Ryanairi rakendatud menetlustega. Komisjon märgib samuti, et Ryanairile oli teada (210) BSCA kulude kokkuhoiu ulatus, mis muutis läbirääkimised BSCA jaoks keerulisemaks. |
(575) |
Teiseks nõustub komisjon sellega, et BSCA jaoks oli kõnealusest tasu vähendamisest veelgi raskem keelduda seoses sellega, et Ryanair kavatses suurendada Charlerois baseeruvate lennukite arvu nelja lennuki võrra. Võttes arvesse, et 2009. aastal oli Ryanairi reisijate arv 3 289 725 reisijat ning eeldades, et poolte nende reisijate puhul oli tegemist väljuvate reisijatega, on BSCA seoses tasu vähendamisega [10–50] eurosendi võrra saamata jääv tulu [500 000 – 2 000 000] eurot, seega oluliselt väiksem, kui EBIT väärtuse suurenemine (211) [3–7] miljoni euro võrra, mida võis BSCA arvutuste kohaselt eeldada seoses nelja täiendava lennuki lennujaamas baseerumisega (212). |
2. Ryanairile võimaldatav liikumispuudega reisijate tasu vähendamine [10–30] eurosendi võrra
(576) |
Belgia väidab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2006 (213) on võimalusena (ja mitte kohustusena) nähtud ette liikumispuudega reisija tasu võtmine, millega kaetakse lennujaamale põhjustatud kulud (214). Belgia väitel oli BSCA-l äärmiselt keeruline kohaldada seda tasu teiste lennuettevõtjate suhtes. BSCA üritas saavutada Ryanairi osalust liikumispuudega reisijatele osutatavate teenuste kulude katmises, kuid Ryanair keeldus järjekindlalt BSCA kavandatava tasu maksmisest, sest ta ei nõustunud mitmel põhjusel selle tasu määraga (215). Belgia väitel võimaldas 2010. aasta lisaleping saavutada Ryanairiga kokkuleppe liikumispuudega reisijate tasu maksmise osas, kuigi selle tasu suurus oli väiksem üldiselt kohaldatavast tasust, kuid ei võrdunud siiski nulliga. |
(577) |
Komisjon märgib, et kuni 2010. aastani ei maksnud Ryanair liikumispuudega reisijate tasu ning et BSCA ei olnud suuteline kohustama Ryanairi sellist tasu maksma. Seega parandas isegi vähendatud tasumäära hõlmav leping BSCA kasumlikkust. |
(578) |
Komisjon märgib samuti, et tasu vähendamine [10–30] eurosendi võrra reisija kohta tähendab BSCA jaoks saamata jäänud tulu ligikaudu [100 000 – 300 000] euro ulatuses (216).Võttes arvesse lennukite maapealse teenindamise tasu vähendamist [10–50] eurosendi võrra reisija kohta, ulatub BSCA saamata jäänud tulu kokku ligikaudu [0,6–2,3] miljoni euroni, mis on oluliselt väiksem kui EBIT (217) väärtuse suurenemine [3–7] miljoni euro võrra, mida võis BSCA arvutuste kohaselt eeldada seoses nelja täiendava lennuki lennujaamas baseerumisega (218). |
(579) |
Seoses lennundussuuniste punktis 66 sätestatud tingimusega, mille kohaselt lepingut tuleb vaadelda lähtuvalt üldisest strateegiast, mille eesmärk on tagada lennujaama kasumlikkus, tuleb 2010. aasta lisalepingut käsitada 2005. aasta lepingu suhteliselt piiratud ulatusega muudatusena ja mitte kõnealuse lepingu sisulise ümbertegemisena, nii et see põhineb samuti nagu viimati nimetatud leping arengustrateegial, mille abil BSCA loodab Ryanairi tegevusest tingitud reisijate arvu suurenemise abil suurendada oma lennundusega seotud ja mitteseotud tulusid, vähendades samaaegselt kulusid ühe reisija kohta, saades selle tulemusel pikaajaliselt või keskpikas perspektiivis piisava kasumimarginaali. |
(580) |
Isegi kui eeldada, et 2010. aasta lisaleping on siiski sõlmitud riigi ressursse kasutades ning et otsus sõlmida 2010. aasta lisaleping on riigiga seostatav, tuleks otsustada, et piirkond-SOWAER-BSCA käitusid 2010. aasta lisalepingut sõlmides turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena ning et selle lisalepingu näol ei ole tegemist riigiabiga. |
6.2.3.
(581) |
Komisjon järeldab, et:
Ryanairi kasuks antavate meetmete näol ei ole seetõttu tegemist riigiabiga. |
6.3. BSCA-le antud abi kokkusobivus siseturuga
(582) |
Nagu on järeldatud põhjenduses 487, anti 2002. aasta lepingutega ja 2003. aasta investeerimisotsusega BSCA-le riigiabi. See abi tuleneb asjaolust, et 2002. aasta lepingute ja 2003. aasta investeerimisotsuse alusel kehtestati liiga madal kontsessioonitasu taristu eest, mille piirkond-SOWAER andis BSCA käsutusse osutatud teenuste ja makstud toetuse eest BSCA-le antud riigimaaga seotud kontsessiooni lõppemiseni, see tähendab kuni 2040. aastani. Kõnealune abi võimaldas BSCA-l vähendada oma tegevuskulusid, vaadeldaval juhul kontsessioonitasu suurust. Seega on tegemist tegevusabiga, mida anti alates 2002. aastast ja mille andmine kestab kuni 2040. aastani, kui ei võeta parandusmeetmeid, millega muudetakse kontsessioonitasu arvutamise tingimusi. Samuti tuleb selleks, et lükata tagasi väide, mille kohaselt kõnealuse abi näol võib olla tegemist investeerimisabiga, meenutada, et SOWAERi ja mitte BSCA kohustus oli viia ellu ja rahastada SOWAERi ja BSCA lepingule lisatud investeerimiskava ning et SOWAER on rajatiste ja taristu omanik, millega seoses kõnealused investeeringud tehti. Komisjoni tuvastatud abi ei võimaldanud seega kindlaks teha investeerimiskulude vähenemist võrreldes sellega, mida BSCA oleks tavaolukorras pidanud kandma ning seega ei ole nende näol tegemist mitte investeerimisabiga, vaid tegevusabiga. |
(583) |
Käesoleva jaotise eesmärk on määrata kindlaks, kas BSCA-le antud tegevusabi võib käsitada siseturuga kooskõlas olevana. Seejuures, nagu on öeldud põhjenduses 487, ei välista komisjon võimalust, et ka SOWAERi 2002. aastal aktsiate märkimise kaudu teostatud BSCA kapitali suurendamise näol võib samuti olla tegemist riigiabi andmisega. Kuna tegemist on kapitali suurendamisega, on juhul, kui see meede on käsitatav abina, samuti tegemist tegevusabiga. Komisjon lülitab selle kapitali suurendamise siseturuga kokkusobivuse analüüsi, lähtudes eeldusest, et selle näol on tegemist tegevusabiga. |
6.3.1. Kokkusobivus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel
(584) |
Belgia väitel (vt punkt 5.1.2.2) on toetus, mida piirkond maksis lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste eest, isegi eeldusel, et komisjon võib jõuda järeldusele, et tegemist on abiga, igal juhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobiv. |
(585) |
Põhjenduses 410 tõi komisjon välja põhjused, mille tõttu ta on seisukohal, et majanduslikku laadi teenuseid, mille eest piirkond maksab toetust, ei saa käsitada üldist majandushuvi pakutavate teenustena. |
(586) |
Lisaks sellele leiab komisjon, et vaadelda tuleks 2002. aasta lepingust tuleneva meetme kokkusobivust tervikuna (see tähendab turuhinnast madalamat kontsessioonitasu, võttes arvesse piirkonna BSCA-le makstavat toetust) ja mitte üksnes piirkonna makstava toetuse siseturuga kokkusobivust. |
(587) |
Komisjon teeb järelduse, et BSCA kasuks võtud meetmeid ei saa käsitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 sätete või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 sätete alusel vastu võetud otsuste või raamistike kohaselt siseturuga kooskõlas olevatena. |
6.3.2. Kokkusobivus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel
(588) |
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c on ette nähtud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
(589) |
4. aprillil 2014 jõustunud lennundussuuniste punkti 172 alusel kohaldab komisjon „kõnealuste suuniste põhimõtteid kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust“. |
(590) |
Teatud menetlusosaliste väitel on lennundussuuniste kohaldamine abi suhtes, mida anti enne kõnealuste suuniste jõustumist, vastuolus üldiste õiguspõhimõtetega (vt punkti 4.1.2 alapunkt b). |
(591) |
Sellega seoses rõhutab komisjon, et Euroopa Kohus on Vizcaya (219) kohtuotsuses sedastanud:
Kohus leidis, et vaadeldava juhtumi puhul ei rikkunud komisjon tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet ega õiguskindluse põhimõtet, kohaldades uusi eeskirju talle teatamata abi siseturuga kokkusobivuse hindamisel. |
(592) |
Komisjon märgib, et sarnaselt Vizcaya juhtumiga anti BSCA-le abi ilma sellest komisjonile teatamata. Seetõttu leiab komisjon, et lennundussuuniste punkti 172 sätete kohaldamine vaadeldavate meetmete suhtes ei ole vastuolus üldiste õiguspõhimõtetega. |
(593) |
Kohaldades lennundussuuniste punkti 137, mille kohaselt „enne üleminekuperioodi algust antud tegevusabi (sealhulgas enne 4. aprilli 2014 antud abi) võib tunnistada siseturuga kokkusobivaks kõikide katmata tegevuskulude ulatuses tingimusel, et punkti 5.1.2 tingimused, välja arvatud punktide 115, 119, 121, 122, 123, 126–130, 132, 133 ja 134 tingimused, on täidetud. Komisjon võtab konkurentsimoonutusi arvesse eelkõige enne 4. aprilli 2014 antud tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel“. |
(594) |
Selleks et innustada lennundussektori arengut, eristatakse lennundussuunistes abi, mis on antud enne üleminekuperioodi algust (sealhulgas enne 4. aprilli 2014 antud abi) ja abi, mis on antud hilisemalt. |
(595) |
Lennundussuuniste punktis 5.1.2 sätestatud tingimused on järgmised:
|
(596) |
Komisjon vaatleb seega, kas BSCA-le antud abi, st 2002. aasta lepingud, investeerimisotsus ja SOWAERi teostatud BSCA kapitali suurendamine aktsiate märkimise teel (eeldades, et viimati nimetatud meetme näol on tegemist riigiabiga), vastavad kõikidele osutatud tingimustele. |
6.3.2.1.
(597) |
Lennundussuuniste punktis 113 on loetletud järgmised üldist huvi pakkuvad eesmärgid:
|
(598) |
Vaadeldaval juhul anti abi selleks, et edendada piirkondlikku arengut. Valitsuse otsuse toetuseks esitatud aruanded põhjendasid soovi teha kõnealused investeeringud seoses lennujaama arendamise positiivse mõjuga Charleroi linna ja piirkonna majandusele ja tööhõivele (220). Seoses Charleroi piirkonna endise tööstusala ümberkorraldamisega seotud probleemistikuga, on lennujaama ala määratletud kui arenduskeskus, mis hõlmab uuringuid ja arendust, kõrgtehnoloogilist sektorit ja avatust Euroopa majandusele. Valitsuse ministri märgukirjas on täpsustatud: „Vallooni piirkonna parlament tunnistas 15. juulil 1999 kinnitatud regionaalpoliitilises avalduses, et piirkondlike lennujaamade näol on tegemist Vallooni piirkonna regionaalarengu sõlmpunktide ja oluliste töökohtade loojatega, mida tuleb vaadelda nii majanduse, keskkonnakaitse kui ka transpordistrateegia vaatepunktist. Peamised eesmärgid on:
(…) Selleks et lennujaam saaks toimida piirkondliku majanduse hoovana, peab sellele üldise arengu raames olema tagatud täielik taristu.“ |
(599) |
Nimetatud märkuses on võetud kokku mitme uuringu tulemused, mis on tehtud Vallooni piirkonna arengupoliitika suunamiseks. Tractebeli koostatud uuringus on hinnatud 1 miljonit reisijat ja 2 miljonit reisijat hõlmavate eesmärkide majanduslikku mõju ja loodavate töökohtade arvu. Uuringust ilmneb, et miljoni reisija puhul võidakse luua 6 364 töökohta ja kahe miljoni reisija puhul 8 090 töökohta. |
(600) |
Eeldusel, et SOWAERi aktsiate märkimise teel teostatud kapitali suurendamine on käsitatav abina, oli selle abi eesmärk vältida BSCA võimalikku pankrotistumist ja see oli antud selleks, et BSCA saaks oma tegevust jätkata ja tegutseda eelmises põhjenduses nimetatud üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamise nimel. |
(601) |
Komisjon leiab praeguseks tema käsutuses olevate andmete põhjal, et abi oli tõepoolest suunatud Charleroi piirkonna arengu toetamiseks, võimaldades väikesel lennujaamal kujuneda suureks piirkondlikuks lennujaamaks, mille reisijate arv ulatub peaaegu 7 miljoni reisijani aastas ning mis hõlmab suuremahulist majandustegevust lennujaama piirkonnas ja selle ümbruses. Loodud töökohtadega seoses tuleb märkida, et 2009. aastal koostatud Belgia riigipanga (Banque nationale de Belgique) uuringu kohaselt võimaldas Charleroi lennujaam otseselt luua töökohti 1 323 täistööajaekvivalendi ulatuses ja kaudselt 1 525 täistööajaekvivalendi ulatuses. |
(602) |
Komisjon leiab, et abi oli suunatud selgelt määratletud üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks, milleks on Charleroi linna ja piirkonna majandusareng. |
(603) |
Samas tuleb lennundussuuniste punkti 114 kohaselt veenduda, et abi ei soodusta kahjumlike lennujaamade tegevuse dubleerimist. |
(604) |
Vaadeldaval juhul leiab komisjon, et lennujaama kasutusperspektiivid, nagu need on kindlaks määratud aastatel 2000–2001 koostatud uuringutes, (221) st veidi aega enne meetmete võtmist, on kõnealuste investeeringute põhjendamiseks piisavad. Neist uuringutest ilmneb, et Charleroi lennujaama tegevuse jaoks oli olemas nõudlus, eeskätt hõlmas see odavlendude turusegmenti, milles Brüsseli lennujaam ei olnud sel ajajärgul aktiivselt tegutsev. Charleroi lennujaama arengust ja selle käitaja BSCA kasumlikkusest annavad tagantjärele tunnistust lennujaama arenguperspektiivid. 2013. aastal oli BSCA jooksev kasum enne maksustamist 14,86 miljonit eurot, mis on suurem kui samal aastal saadud riigiabi summa (abisummad on toodud tabelis 34). |
(605) |
Samas, nagu on nimetatud põhjenduses 484 ja põhjalikumalt käsitletud põhjenduses 626, kattub Charleroi lennujaama teeninduspiirkond suures osas Brüsseli lennujaama teeninduspiirkonnaga. Nagu on näidatud põhjendustes 627–641, kahjustasid abimeetmed märkimisväärselt konkurentsi, mõjutades Brüsseli lennujaama reisijate arvu suurenemist punktist lühikeste ja keskmise pikkusega otselendude puhul. Seejuures on Brüsseli lennujaamal kasutamata teenindusvõimsust (Brüsseli lennujaama käitaja Brussels Aiport Company väitel on Brüsseli lennujaama teenindussuutlikkus 28 miljonit reisijat). |
(606) |
Sellele vaatamata on pärast BSCA-le abi andmist 2002. ja 2003. aastal Brüsseli lennujaama reisijate arv olnud jätkuvalt suurem kui 14 miljonit reisijat, mis moodustab poole lennujaama teoreetilisest teenindussuutlikkusest. Alates 2002. aastast (222) on reisijate arv suurenenud (välja arvatud 2009. aastal), kuid see kasv on võrreldes Charleroi lennujaama reisijate arvu suurenemisega tagasihoidlik. Tabel 27 Reisijate arvu muutumine Brüsseli lennujaamas ja Charleroi lennujaamas
BACi EBIT (223) on positiivne vähemalt alates 2006. aastast […]. |
(607) |
Komisjon märgib, et kuigi BSCA-le antud abi mõjutas Brüsseli lennujaama reisijate arvu suurenemist ja mastaabiefekti silmas pidades ka BACi kasumlikkust, ei tekitanud kõnealuse abi andmine kahjumis lennujaamade tegevuse dubleerimist. See on eeskätt põhjendatav lennuteenuste pakkumise suure tihedusega (224) ja nende teenustega seotud suure nõudlusega (225) Charleroi lennujaama ja Brüsseli lennujaama teeninduspiirkondades, mis võimaldab mõlemal lennujaamal olla kasumlik. |
6.3.2.2.
(608) |
Lennundussuuniste punktides 116 ja 118 on täpsustatud, et „riigiabi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. (…) Praegustel turutingimustel sõltub vajadus riigi vahendite järele tegevuskulude rahastamisel kõrgete püsikulude tõttu lennujaama suurusest, olles väiksemate lennujaamade puhul tavaliselt proportsionaalselt suurem“. Komisjon leiab, et lennujaamad, mis teenindavad 1–3 miljonit reisijat aastas „peaksid keskmiselt suutma katta enamiku oma tegevuskuludest“ ja aastas rohkem kui kolme miljonit reisijat teenindavad lennujaamad „on tegevustasandil tavaliselt kasumlikud ja peaksid suutma katta oma tegevuskulud“. |
(609) |
Komisjon märgib samas, et lennundussuuniste punkti 119 sätteid, mille kohaselt on „komisjon seisukohal, et tegevusabi saamiseks ei tohi lennujaama aastane reisijate arv ületada kolme miljonit,“ (226) ei saa kohaldada enne 4. aprilli 2014 antud abi suhtes. |
(610) |
Meetmete kohta otsuste tegemise ajal 2002. ja 2003. aastal jäi Charleroi lennujaama reisijate arv 1 ja 2 miljoni reisija vahele. BSCA 2002. aasta äriplaanis nähti ette, et reisijate arv ületab 3 miljonit reisijat 2011. aastal. |
(611) |
BSCA 2002. aasta äriplaanis nähti ette, et isegi abi arvestades ei muutu BSCA kasumlikuks enne 2005. aastat (tegelikult muutus BSCA kasumlikuks 2004. aastal). Seega, kui kontsessioonitasu suurus oleks olnud vastav turuhinnale, oleks piirkond ja SOWAER pidanud eeldama, et BSCA kannab esimeste aastate jooksul tegevuskahjumit ja satub finantsraskustesse, mis oleks ohustanud Charleroi lennujaama tegevust ja arengut ning sellest tulenevalt ka abi andmise eesmärgi saavutamist seoses majandusarenguga. Samuti oleks BSCA-l ilma 2002. aasta kapitali suurendamiseta tekkinud finantsraskused, mis oleksid võinud kahjustada Charleroi lennujaama tegevust ja arengut. Abi puudumisel oleks BSCA oma finantstasakaalu tagamiseks pidanud nõudma Ryanairilt ja teistelt lennuettevõtjatelt suuremaid lennundusega seotud tasusid. Sellistel eeldustel on võimalik, et BSCA peamine klient Ryanair oleks otsustanud viia oma Charlerois baseeruvad lennukid mõnda teise lennujaama või vähendada märkimisväärselt oma tegevuse mahtu Charleroi lennujaamas, mis oleks samuti kahjustanud lennujaama arengut ning piiranud majandusarengule ülekanduvat mõju, mida piirkond eeldas. |
(612) |
2002. aasta äriplaani põhjal leiab komisjon, et 2002. ja 2003. aasta abi andmine oli vajalik. |
6.3.2.3.
(613) |
Lennundussuuniste punktis 120 on sätestatud, et „liikmesriigid peavad tõendama, et abi on taotletava eesmärgi saavutamiseks või asjaomaste probleemide lahendamiseks asjakohane. Abimeedet ei loeta siseturuga kokkusobivaks, kui sama eesmärki oleks võimalik saavutada muude vähem moonutavate poliitika- või abivahenditega“. |
(614) |
Lennundussuuniste punktide 121–123 kohaselt, vaatamata sellele, et neid punkte ametlikult vaadeldava juhtumi suhtes ei kohaldata, võib analüüsida, kas on olemas mõni teine sekkumismehhanism, mis võimaldab saavutada samu eesmärke ning mis soodustab suuremal määral lennujaama tõhusat juhtimist. Selliste sekkumismehhanismide näitena võib tuua vahendeid, mille puhul määratakse abisumma eelnevalt kindlaks, nii et see katab prognoositava rahastamisvajaduse. |
(615) |
BSCA makstava kontsessioonitasu suurus määratakse kindlaks eelnevalt ja see innustab BSCAd lennujaama tõhusalt haldama. Kuigi toetus, mida piirkond maksab teenuste osutamise eest, sõltub kantud kuludest ja selle puhul ei ole tegemist eelnevalt määratud kindlasummalise toetusega, on selle toetuse osakaal seoses majanduslikku laadi tegevusega suhteliselt väike. Ka 2002. aasta kapitali suurendamise näol on tegemist sihtotstarbelise sekkumisega, mis ei tulene seega eelnevalt määratletud kokkuleppelisest summast, ning ka selle meetmega seotud summa on suhteliselt piiratud, võrreldes 2002. aasta lepingute ja 2003. aasta investeerimisotsusega seotud abisummadega. Seetõttu leiab komisjon, et BSCA-le antud abi puhul on võimalik näha selle abi ergutavat mõju selleks, et BSCA käitaks lennujaama tõhusalt ning et seetõttu on tegemist asjakohase sekkumismehhanismiga. |
6.3.2.4.
(616) |
Lennundussuuniste punktis 124 on täpsustatud, et „tegevusabil on ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeeringuteks ettenähtud abi ja liikluse mahtu, väheneks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt“. |
(617) |
BSCA-le antav abi võimaldas kaasajastada Charleroi lennujaama ja suurendada selle teenindussuutlikkust, hoides samas BSCA tegevuskulud sellisel tasemel, mis võimaldas ettevõtjal lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele jätkusuutlikult pakkuda atraktiivseid teenuseid, sattumata seejuures olulistesse finantsraskustesse. Nagu on märgitud põhjenduses 611, oleks BSCA abi puudumisel pidanud oma finantstasakaalu tagamiseks nõudma Ryanairilt ja teistelt lennuettevõtjatelt suuremaid lennundusega seotud tasusid. Sellistel eeldustel on võimalik, et BSCA peamine klient Ryanair oleks otsustanud viia oma Charlerois baseeruvad lennukid mõnda teise lennujaama või vähendada märkimisväärselt oma tegevuse mahtu Charleroi lennujaamas. |
(618) |
Komisjon järeldab selle põhjal, et abi puudumise korral oleks Charleroi lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt langenud. Komisjon leiab seega, et abil oli ergutav mõju. |
6.3.2.5.
(619) |
Lennundussuuniste punktis 125 on täpsustatud, et „selleks et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga.“ |
(620) |
Selleks et otsustada, kas abi oli proportsionaalne, tuleb vaadelda, kas BSCA äriplaan (koos antud abiga) võimaldas BSCA-l eeldada kasumit, mis ei ole suurem kui mõistlik kasum. |
(621) |
BSCA 2002. aasta äriplaani kohaselt on ettevõtte omavahendite eeldatav kasumlikkus 2002.–2015. aastal 8,3 % ja investeeritud kapitali tasuvuse määr 9,6 %. Võttes arvesse asjaolu, et turumajanduse tingimustel tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel hindas komisjon 2002. aastal eeldatava omavahendite tasuvuse suuruseks 9 %, (227) järeldab komisjon, et eelnevalt eeldatav kasum ei ole suurem mõistliku tasemega kasumist. Kuivõrd abi anti selleks, et tagada BSCA kulude katmine ja kasumi suurus ei oleta mõistliku tasemega kasumit, võib 2002. ja 2003. aasta abi lugeda proportsionaalseks. |
6.3.2.6.
(622) |
Lennundussuuniste punktis 137 on rõhutatud, et oluline on hinnata enne 4. aprilli 2014 antud abi konkurentsi moonutavat mõju. Suunistes on täpsustatud, et „komisjon võtab konkurentsimoonutusi arvesse eelkõige enne 4. aprilli 2014 antud tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel“. |
(623) |
Samas on lennundussuuniste punktis 131 täpsustatud, et „tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele. Kui lennujaam asub samas teeninduspiirkonnas kui teine kasutamata võimsusega lennujaam, tuleb äriplaanis asjakohaste reisi- ja kaubaliikluse prognooside põhjal kindlaks teha tõenäoline mõju kõnealuses teeninduspiirkonnas asuvate teiste lennujaamade liiklusele“. |
a) Teeninduspiirkonna ja konkureerivate lennujaamade kindlaksmääramine
(624) |
Belgia väitel ulatub Charleroi lennujaama teeninduspiirkond kahe tunni autosõidu kaugusele ja hõlmab 15 miljonit klienti, kes võivad soovida kasutada odavlennuettevõtjate teenuseid. See piirkond hõlmab Belgiat, Prantsusmaa põhjaosa, madalmaade lõunaosa, Luksemburgi põhjaosa ja Saksamaa idaserva. |
(625) |
Charleroi läheduses asuvad mitmed lennujaamad, kelle teeninduspiirkonnad kattuvad osaliselt Charleroi lennujaama omaga: Liège'i lennujaam (49 minutit autosõitu, kaugus 78 km); seejuures tuleb märkida, et Liège'i lennujaam keskendub eeskätt lastilendudele, Lille'i lennujaam (1 t 12 min, 121 km) ja eeskätt Brüsseli lennujaam (46 min, 69 km (228)) (229). |
(626) |
Charleroi lennujaama teeninduspiirkond kattub suures osas Brüsseli lennujaama teeninduspiirkonnaga. Kattuvusala hõlmab seejuures Pealinna Brüsseli piirkonda, mille näol on tegemist kõige suurema asustustihedusega piirkonnaga, kus elab 1,2 miljonit elanikku. Vaatamata sellele, et Charleroi asub Brüsselist kaugemal kui Brüsseli lennujaam, kestab teekond Brüsseli kesklinnast Charleroisse vaid ligikaudu 30 minutit kauem kui teekond Brüsseli lennujaama. Tabel 28 Teekonna kestus ja kaugus Brüsseli kesklinnast Charleroi ja Brüsseli lennujaama
|
b) Abi andmisega põhjustatud konkurentsi kahjustamise analüüs
(627) |
Abi andmisega võib konkurentsi kahjustada seoses järgmiste asjaoludega:
|
i) Charleroi lennujaama ja Brüsseli lennujaama pakutavate teenuste vastastikuse asendatavuse analüüs
(628) |
Belgia väitel peab komisjon selleks, et vaadelda abi andmisega konkurentsile avaldatava negatiivse mõju vältimist või puudumist, lähtuma riikliku rahastamise toimumise ajast ning seda aega silmas pidades hindama, kas kõnealune tingimus on täidetud või mitte. Belgia väidab samuti, et Charleroi lennujaama arenguga kaasneb uue turusegmendi, odavlendude tekkimine, mis Brüsseli lennujaamas abi andmise ajal puudus või oli väga nõrgalt arenenud. Lisaks sellele ilmneb kahe sõltumatu eksperdi, ettevõtete Roland Berger International Management Consultant ja GTM, koostatud uuringutest, et Brüsseli riiklik lennujaam on oma maksimaalse läbilaskevõime piiri saavutamisele lähedal, ning et kahe lennujaama klientide vahel ühisosa praktiliselt puudub. Brüsseli lennujaamas sel ajajärgul tegutsevatel lennuettevõtjatel ei olnud Charleroi lennuvälja vastu mingit huvi, samas kui Ryanairi, Charleroi lennujaama peamise kasutaja strateegias ei nähtud sel ajajärgul ette tegevuse alustamist põhilennujaamades. Ettevõtete GTM ja Roland Berger International Management Consultant uuringute põhjal oli Charleroi lennujaamal 2000. aastal olulisi puudujääke lennujaama kuvandi kujundamisel. Taristu oli väike, piiratud funktsionaalsusega ja vähekasutatav. Lennujaam pakkus vaid üht regulaarliini ja suveperioodil mõnda tšarterlendu. Seega ei saanud sel ajajärgul Belgia sõnul väita, et Charleroi lennujaam oleks olnud Brüsseli lennujaamaga konkurentsiolukorras. Brüsseli lennujaamal oli parem taristu (mitu terminali, mitu lennurada jne) ning juurdepääs lennujaamale oli hõlpsam tänu paiknemisele pealinna läheduses ja raudteeühendusele, mida Charleroi lennujaamal ei olnud. |
(629) |
Komisjon teeb Belgia kommentaaride kohta järgmised märkused.
|
(630) |
Seoses Charleroi lennujaama ja Brüsseli lennujaama pakutavate teenuste vastastikuse asendatavusega märgib komisjon, et kõnealused kaks lennujaama ei ole täielikult teineteist asendavad:
|
(631) |
Samas tuleb tunnistada, et kahe lennujaama pakkumised osaliselt kattuvad. Kuigi vastab tõele, et abi andmise ajal oli see kattuvus väiksem, oli see siiski juba sel ajajärgul olemas. Lisaks sellele oli võimalik ette näha, et seoses abi andmisega tiheneb konkurents kahe lennujaama pakkumiste vahel. Nii pakub Charleroi lennujaam lende, mis võivad huvi pakkuda osale Brüsseli lennujaama klientidele, kes kasutavad lühikesi ja keskmise pikkusega lende. Tabelis toodud andmed näitavad Charleroi lennujaamast väljuvate lennuliinide arvu muutumist, seejuures on näidatud, milliste lennuliinide puhul pakuti sama sihtpunkti väljuvat lendu ka Brüsseli lennujaamas. Tabel 29 Charleroi lennujaamast väljuvad lennuliinid, seejuures lennuliinid, mille puhul pakuti sama sihtpunktiga lendu ka Brüsseli lennujaamas
|
(632) |
Nii Charleroi lennujaamas kui ka Brüsseli lennujaamas pakutavate sama sihtpunktiga lendude arv on järsult suurenenud (kasvades 2002. aasta 5 lennult 63 lennuni 2013. aastal), mis tõi kaasa terava konkurentsiolukorra Charleroi lennuvälja ja Brüsseli lennuvälja vahel. |
ii) Abi mõju analüüs
(633) |
Brüsseli lennujaama käitaja (Bruxelles-National) (edaspidi „BAC“) väitel mõjutab BSCA-le antav abi, mis võimaldab lennujaamal pakkuda väga soodsaid hindu, Charleroi lennuväljalt väljuvate lennuliinide ja Brüsseli lennujaamast väljuvate lennuliinide kõnealuse suure kattuvuse tõttu Brüsseli lennujaama tegevust väga olulisel määral. Konkurentsi kahjustamine on eriti tugev lühimaalendude puhul, sest kohaldatavate tasude määr mõjutab lühimaalende suuremal määral kui pikamaalende. |
(634) |
Tabelis 30 on esitatud väljuvate ja saabuvate lendude reisijate arv Charleroi lennujaamas ja Brüsseli lennujaamas (Brüsseli lennujaam ja Charleroi lennujaam ei ole konkurentsiolukorras pikamaalendude puhul, sest neid Charleroi lennujaamas ei pakuta). Tabel 30 Reisijate arvu muutumine (miljonites) Brüsseli lennujaama (BRU) ja Charleroi lennujaama (CRL) lühimaalendudel
|
(635) |
Põhjenduses 634 esitatud tabelist ilmneb, et kui 2004. aastal moodustas Charleroi lennujaama reisijate arv vaid 17 % Brüsseli lennujaama reisijate arvust lühilendude turusegmendis, siis 2013. aastal oli vastav protsendimäär ligi 55 %. Charleroi lennujaama reisijate arvu kasv oli eriti suur aastatel 2008–2010, samas kui Brüsseli lennujaama lühimaalendude reisijate arv vähenes. See Charleroi lennujaama suur areng aastatel 2008–2010 on põhjendatav 2008. aastal avatud uue terminaliga, mille ehitust rahastas SOWAER ja mille puhul on käesolevas otsuses kindlaks tehtud, et BSCA ei maksnud selle eest turuhinda. |
(636) |
BACi väitel tõi selline olukord kaasa saamata jäänud tulu, mis hõlmab 2,5 miljonit reisijat, ulatudes 50 miljoni euroni aastas. BACi hinnangul on Charleroi lennujaama 2011. aastal võrreldes 2005. aastaga lisandunud 4 miljonist reisijast vaid 1,5 miljoni reisija puhul tegemist uute klientidega, samas kui ülejäänud 2,5 miljonit reisijat on sellised reisijad, kes teiste asjaolude korral oleks saanud või jäänud Brüsseli lennujaama klientideks. |
iii) Kokkuvõte
(637) |
Komisjon märgib, et:
|
(638) |
Komisjon järeldab selle põhjal, et abi andmine kahjustas olulisel määral konkurentsi ning avaldas negatiivset mõju Charleroi lennujaamaga konkureerivatele lennujaamadele, eeskätt Brüsseli lennujaamale. 2002. aasta kapitali suurendamine, eeldusel, et tegemist on abiga, soodustas kõnealust konkurentsi kahjustamist, kuna see võimaldas vältida BSCA finantsraskusi ning tagada Charleroi lennujaama arengut. Kõnealune konkurentsi kahjustamise toetamine on siiski piiratud ulatusega, kuna tegemist on sihtotstarbelise sekkumisega, mille ulatus on teiste käesoleva menetlusega hõlmatud meetmetega seotud abisummadega suhteliselt väike ning mis pealegi toimus lennujaama arenguperioodi alguses, kui lennujaama reisijate arv oli Brüsseli lennujaama reisijate arvuga võrreldes veel küllalt tagasihoidlik. |
(639) |
Komisjon märgib, et Charleroi lennujaama reisijate arv muutus alates abi andmisest peaaegu viiekordseks (230) (see reisijate arvu kasv on oluliselt suurem lennujaamade reisijate keskmisest kasvust), samas kui Brüsseli lennujaama reisijate arv lühikeste ja keskmise pikkusega otselendude turusegmendis püsis alates 2004. aastast muutumatuna. See tõendab tagantjärele, et osa Charleroi lennujaama kasvust toimus Brüsseli lennujaama arvel. Komisjon märgib samuti, et Charleroi lennujaama mõju konkurentsile oli eriti tugev alates 2008. aastast seoses lennujaama teenindussuutlikkuse kasvuga, mis oli eeskätt tingitud SOWAERi tehtud investeeringutest. |
(640) |
Komisjon märgib samuti, et alates 2014. aasta algusest alustas Brüsseli lennujaamas tegevust Ryanair ning lennujaam hakkas arendama tegevust odavlendude turusegmendis. Lennuettevõtja Vueling tegutses lennujaamas juba varem. Kahe lennujaama vaheline konkurents võib seega tulevikus muutuda veelgi tihedamaks, sest mõlemad lennujaamad võivad huvi pakkuda samadele lennuettevõtjatele ja samale kliendisegmendile. |
(641) |
Neist asjaoludest lähtuvalt leiab komisjon, et abi kahjustas olulisel määral konkurentsi, leevendades BSCA tegevuskulusid erakordselt madala kontsessioonitasu kehtestamisega. Nimetatud konkurentsi kahjustamine oli loomulikult piiratud esimestel aastatel pärast kõnealuste meetmete võtmist, st 2002. ja 2003. aastal, kuna investeeringud ei olnud veel täies ulatuses rakendatud ja Charleroi lennujaama reisijate arv oli veel piiratud, kuid järgnevate aastate jooksul see kahjustamine süvenes ja on praegusel ajal märkimisväärselt suur. |
6.3.2.7.
(642) |
Komisjon järeldab, et BSCAle antud abi toetas piirkondlikku majandusarengut, kuid see avaldas olulist ja kasvavat mõju Charleroi lennujaamaga konkureerivatele lennujaamadele, eeskätt Brüsseli lennujaamale. |
(643) |
Komisjon märgib, et kui abi oleks antud pärast lennundussuuniste jõustumist, st pärast 4. aprilli 2014, ei saaks seda käsitada siseturuga kooskõlas olevana. Lennundussuuniste punktis 119 on sätestatud, et komisjon on „seisukohal, et tegevusabi saamiseks ei tohi lennujaama aastane reisijate arv ületada kolme miljonit“. |
(644) |
Kõnealust abi anti enne 4. aprilli 2014 ja seega ei ole lennundussuuniste punkti 119 sätted kohaldatavad. Samas on lennundussuunistes sätestatud, et komisjon peab lennujaamadele antud õigusvastase tegevusabi analüüsimisel võtma arvesse selle abiga tekitatud konkurentsimoonutusi (231). Komisjon leiab, et see nõue tähendab vaadeldavate meetmete üle otsustamisel vajadust võtta ühelt poolt arvesse selle abi positiivset mõju seoses abiga seotud üldist huvi pakkuva eesmärgiga ning teiselt poolt abi negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele. Vaadeldaval juhul on selgunud, et abi avaldas positiivset mõju Charleroi linna ja piirkonna majandusarengule, mida võib käsitada tegevusabi andmist põhjendava üldist huvi pakkuva eesmärgina, kuid samaaegselt avaldas abi ka ulatuslikuks muutunud negatiivset mõju, mis on aja jooksul teravnenud ja muutunud väga oluliseks. |
(645) |
Sellega seoses, võttes arvesse, et abi negatiivne mõju, mis esialgu oli piiratud, on aja jooksul kasvanud ning omandanud liiga suure ulatuse, leiab komisjon, et piirkond-SOWAER oleks pidanud alates teatavast ajast nõudma, et BSCA maksaks kontsessioonitasu suuruses, mis oleks kokku lepitud kõnealuste meetmete võtmisel, 2002. ja 2003. aastal, kui piirkonna-SOWAERi käitumine BSCA suhtes oleks olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja tegevusega, kes annab oma taristu teatud ettevõtte käsutusse ning võtab seejuures arvesse kasumlikkuse perspektiivi. Sel juhul oleks BSCA saanud tegevusabi liiga madala kontsessioonitasu näol vaid kuni selle ajani, st üleminekuperioodi jooksul ja mitte kauem. |
(646) |
Komisjon leiab, et vähendamaks abi andmisega avaldatavat negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele vastuvõetavale tasemele, nii et abi saaks käsitada siseturuga kokkusobivana, tuleb kohaldada nimetatud lähenemisviis tagantjärele, tehes järgmised toimingud: i) nõuda BSCA-lt tagasi abisummad, mis on makstud pärast osutatud kuupäeva ja ii) muuta kontsessioonitasu arvutamise metoodikat alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest ja kuni BSCA-le antud kontsessiooni lõppemiseni, nii et selle perioodi jooksul maksab BSCA piirkonnale-SOWAERile kontsessioonitasu, mille suurus oleks kindlaks määratud vaadeldavate meetmete võtmise hetkel, st 2002. ja 2003. aastal, kui piirkond-SOWAER oleks BSCA suhtes käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. |
(647) |
Kuivõrd kõnealune kuupäev sõltub kohaliku majandusarengu toetamist hõlmava positiivse mõju ning konkurentsi kahjustamist hõlmava negatiivse mõju tasakaalustamises, ei saa seda kindlaks määrata üksnes majandusanalüüsi hõlmava meetodi abil, vaid see eeldab, et komisjon peab kasutama riigiabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel jäetud suurt kaalutlusruumi. |
(648) |
Sellega seoses märgib komisjon, et lennundussuuniste jõustumine 4. aprillil 2014 märgib olulist arengut lennujaamadele antava avaliku sektori abi valdkonnas, kuna lennundussuuniste kohaselt ei saa liikmesriigid alates sellest kuupäevast enam anda uut tegevusabi lennujaamadele, mille reisijate arv on suurem kui kolm miljonit reisijat. Selle sätte eesmärk on ilmselgelt piirata alates 4. aprillist 2014 lennujaamadele antava tegevusabi negatiivset mõju. Komisjon leiab, et see kuupäev on ka vaadeldava juhtumi puhul asjakohaseks võrdluskuupäevaks ning et seda võib käsitada kuupäevana, millest alates BSCA oleks pidanud lõpetama 2002. ja 2003. aasta meetmete alusel liiga madala kontsessioonitasu maksmise. 2002. aasta kapitali suurendamise kohta leiab komisjon, võttes arvesse põhjenduses 638 toodud kaalutlusi ning asjaolu, et see meede võeti enne 4. aprilli 2014, et juhul, kui seda meedet saab käsitada riigiabina, on see abi siseturuga kokkusobiv. |
(649) |
Kokkuvõttes leiab komisjon, et:
|
6.4. Aegumistähtaja kohaldamine BSCA-le antava abi suhtes
(650) |
Menetlusmääruse artiklis 15 on sätestatud, et riigiabi tagasinõudmise suhtes kohaldatakse kümne aasta pikkust aegumistähtaega. Tähtaeg algab päeval, millal õigusvastane abi selle saajale antakse. |
(651) |
Belgia väitel tuleb piirkonna poolt lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste eest BSCA-le võimaldatava toetuse suhtes kohaldada menetlusmääruse artiklis 15 sätestatud aegumistähtaega. Belgia väitel anti kõnealune toetus 9. juulil 1991, kui sõlmiti piirkonna ja BSCA vaheline leping, millele oli lisatud asjakohane tehniline kirjeldus. Belgia väitel tekkis piirkonnal alates sellest kuupäevast toetuse maksmise kohustus, sõltumata erinevate hilisemate sätete vastuvõtmisest, mis ei mõjuta põhimõtet, mille kohaselt piirkond on kohustatud toetust maksma. See kohustus ei hõlmanud vaid mõnd mittemajanduslike tegevusega seotud teenust, mis nähti ette 15. jaanuari 2008. aasta lisalepinguga nr 6. |
(652) |
Esmalt meenutab komisjon, et nagu on öeldud ka põhjenduses 415, on ta seisukohal, et ta peab vaatlema lennujaama tegevusega seotud toetust, võttes samaaegselt arvesse kontsessiooni teisi majanduslikke tingimusi (taristu BSCA käsutusse andmine ja kontsessioonitasu). |
(653) |
Isegi kui eeldada, et toetust, mida piirkond maksab teatavate lennujaama tegevusega seotud teenuste osutamise eest, võib käsitleda SOWAERi ja BSCA lepingust eraldi, ei nõustu komisjon sellest hoolimata analüüsiga, mille kohaselt meedet, mille alusel toetust maksti, ei muudetud hiljem sisuliselt. Vastupidi, komisjon leiab, et meedet muudeti sisuliselt kolme järgneva muudatusega: |
6.4.1. 29. märtsi 2002. aasta lisaleping nr 3
(654) |
Komisjon märgib, et piirkonna ja BSCA 9. juuli 1991. aasta lepingule lisatud tehnilise kirjelduse punkti 25 kohaselt võttis piirkond enda kanda tuletõrje- ja hooldusteenuste kulud üksnes üleminekuperioodi kestel. |
(655) |
Lepingule lisatud tehnilise kirjelduse lisalepingu nr 2 kohaselt pikendati kõnealust üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2000. |
(656) |
2000. ja 2001. aasta eest maksis Vallooni piirkond BSCA-le toetust tuletõrje- ja hooldusteenuste eest piirkonna ja BSCA lepingust erineval õiguslikul alusel, (232) sest osutatud õigusaktidega ei seatud piirkonnale BSCA suhtes sellist kohustust pärast 2000. ja 2001. aastat. |
(657) |
2002. aasta kohta väidab Belgia, et kuigi Vallooni piirkond nägi endiselt ette kõnealuste kulude hüvitamise, tõi SOWAERi asutamine ja uue õigusliku raamistiku kehtestamine kaasa hilinemise kõnealuse hüvitise pikendamise ametliku vormistamisega. Belgia väitel kinnitas kõnealuste kulude katmise jätkumist BSCA 5. juulil 2001 Vallooni piirkonna transpordi- ja varustusvalitsusele saadetud kiri, milles on esitatud BSCA 2002. aasta eelarve põhijooned kõnealuste teenuste kuludega seoses ja mis saadeti pärast telefonikõnet, mille käigus Belgia väitel piirkond kinnitas kõnealuste kulude hüvitamist Vallooni piirkonna poolt 2002. aastal. |
(658) |
Nagu on täpsustatud põhjendustes 71 ja 72, muudeti piirkonna ja BSCA kontsessioonilepingu 29. märtsi 2002. aasta lisalepinguga nr 3 piirkonna ja BSCA lepingu punkti 3.2 sätteid ja nähti ette, et Vallooni piirkond hüvitab kulud (kulutused ja investeeringud), mis on seotud tuletõrje- ja hooldusteenustega: Lisalepinguga nr 3 muudeti ühtlasi ka tehnilise kirjelduse punkti 25 sätteid, mille kohaselt annab kontsessiooni saaja kontsessiooni andjale üle tuletõrje- ja hooldusteenustega seotud eelarve ning peab nende kohta eraldi arvestust, mida kontsessiooni andev ametiasutus võib igal ajal analüüsida ja kontrollida. |
(659) |
Komisjon leiab, et piirkonna ja BSCA kontsessioonilepingu 29. märtsi 2002. aasta lisalepinguga nr 3 muudeti meedet sisuliselt. Lisalepinguga nr 3 fikseeriti kirjalikult piirkonna kohustus võtta enda kanda tuletõrje- ja hooldusteenustega seotud kulud, samas ei olnud alates 1. jaanuarist 2002 enam piirkonna kehtivat kirjalikult fikseeritud kohustust BSCA-le makstavate summade kohta. |
(660) |
Lisaks sellele muudeti lisalepinguga nr 3 piirkonna ja BSCA lepingu punkti 3.2 sätteid ja nähti ette, et Vallooni piirkond hüvitab kulud (koormised ja investeeringud), mis on seotud tuletõrje- ja hooldusteenustega. Sellega muudeti ühtlasi ka tehnilise kirjelduse punkti 25 sätteid, mille kohaselt annab kontsessiooni saaja kontsessiooni andjale üle tuletõrje- ja hooldusteenustega seotud eelarve ning et ta peab nende kohta eraldi arvestust, mida kontsessiooni andev ametiasutus võib igal ajal analüüsida ja kontrollida. Komisjon rõhutab sellega seoses, et lisalepingu nr 3 kohaselt peab see konto erinevalt varasemast hõlmama investeerimiskulusid ja/või investeeringute amortisatsioonikulusid. |
(661) |
Neist asjaoludest lähtuvalt leiab komisjon, et toetus, mida piirkond maksab BSCA-le teatavate lennujaama tegevusega seotud teenuste eest, kehtestati piirkonna ja BSCA lepingu 29. märtsi 2002. aasta lisalepinguga nr 3, või vähemalt muudeti seda selle lepinguga oluliselt. |
6.4.2. Piirkonna ja BSCA 10. märtsi 2006. aasta lepingu lisaleping nr 5
(662) |
Piirkonna ja BSCA 10. märtsi 2006. aasta lepingu lisaleping nr 5 muudab lisalepingut nr 3 sisuliselt järgmiste sätete abil:
|
(663) |
Neist asjaoludest lähtuvalt leiab komisjon, et meedet muudeti olulisel määral piirkonna ja BSCA lepingu 10. märtsi 2006. aasta lisalepingu nr 5 vastuvõtmisega. |
6.4.3. Piirkonna ja BSCA lepingu 15. jaanuari 2008. aasta lisaleping nr 6
(664) |
Piirkonna ja BSCA kontsessioonilepingu 15. jaanuari 2008. aasta lisalepinguga nr 6 muudeti sisuliselt lisalepingu nr 5 sätteid ja laiendati oluliselt teenuste ringi, mille eest piirkond maksab BSCA-le toetust, edaspidi hõlmasid need teenused ka lendude jälgimist ja registreerimist, lendude eelnevat planeerimist, lennukite juhendamist ja julgestusmeetmeid. Nagu on märgitud punktis 6.1.1, leiab komisjon, et nende meetmete näol, välja arvatud julgestusteenused, on tegemist majanduslikku laadi teenustega. |
6.4.4. Kokkuvõte
(665) |
Komisjon järeldab, et piirkonna poolt BSCA-le teatud lennujaama tegevusega seotud teenuste eest toetuse maksmist ei saa käsitada meetmena, mida on kohaldatud järjepidevalt ja mida ei ole sisuliselt alates 1991. aastast muudetud. Toetust on makstud mitme uue järjestikku võetud meetme alusel. Käesolevas otsuses vaadeldavad meetmed on järgmised: a) piirkonna ja BSCA lepingu 29. märtsi 2002. aasta lisaleping nr 3, b) piirkonna ja BSCA lepingu 10. märtsi 2006. aasta lisaleping nr 5 ja c) piirkonna ja BSCA lepingu 15. jaanuari 2008. aasta lisaleping nr 6. |
(666) |
Meetmete a–c suhtes ei saa kohaldada kümneaastast aegumistähtaega, kuna nende võtmise ja 20. aprilli 2011 vahele, kui komisjon esitas Belgiale esimese teabenõude seoses BSCA kasuks antava abiga, jääb vähem kui kümme aastat. Nagu on sätestatud menetlusmääruse artiklis 15, katkestab igasugune komisjoni või komisjoni nõudel tegutseva liikmesriigi toiming seoses õigusvastase abi andmisega aegumistähtaja. Komisjon järeldab selle põhjal, et menetlusmääruse artiklis 15 sätestatud aegumistähtaeg ei ole käesolevas otsuses vaadeldava BSCA-le antava abi suhtes kohaldatav. |
6.5. Õiguspärase ootuse põhimõtte kohaldatavus piirkonna poolt lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste osutamise eest makstava toetuse suhtes
(667) |
Menetlusmääruse artikli 14 lõikes 1 on nähtud ette, et „komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega“. Eeskätt ei saa komisjon nõuda abi tagasimaksmist, mis on küll antud menetlusmääruse artikli 15 lõikes 1 sätestatud kümneaastase perioodi kestel, kuid mis on seotud abi saaja õiguspärase ootusega, mis on tingitud komisjoni varasematest toimingutest või seisukohtadest. |
(668) |
Nagu on näidatud käesoleva otsuse punktis 5.4, väidab Belgia, et piirkonna poolt lennujaama tegevusega seotud teatud teenuste osutamise eest makstava toetuse tagasimaksmise nõue oleks vastuolus õiguspärase ootuse põhimõttega. |
(669) |
Euroopa Kohus on samas sedastanud, et õigusvastase abi saaja ei saa üldjuhul tugineda õiguspärase ootuse põhimõttele (234). Abi saaja oleks pidanud veenduma, et talle antud abist on komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud. Sellega seoses meenutab komisjon, et BSCA-le antavast abist komisjonile ei teatatud. |
6.5.1. Täpse kinnituse puudumine
(670) |
Lisaks sellele on Euroopa Kohus sedastanud, (235) et mitte keegi ei saa tugineda õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumisele, „kui haldusasutus ei ole talle konkreetseid tagatisi andnud (…)“ |
(671) |
Belgia väidab, et võttes arvesse vastava märkuse puudumist komisjoni 2004. aasta otsuses, anti BSCA-le täpne kinnitus selle kohta, et toetuse näol ei saa olla tegemist riigiabiga. Belgia tugineb eeskätt 2004. aasta otsuse põhjendusele 214, milles komisjon kinnitab, et „ta ei vaidlusta Vallooni piirkonna ametiasutuste õiguspärast võimalust võtta enda kanda hooldus- ja tuletõrjeteenuste kulud“. Belgia märgib, et seda õiguspärast ootust tugevdas komisjoni otsustuspraktika, mis hõlmas vahetegemist majandustegevuse ja mittemajandusliku tegevuse vahel, nagu see ilmnes Leipzig-Halle lennujaama hõlmavas komisjoni otsuses. |
(672) |
Komisjon leiab, et märkuse puudumist BSCA-le antava abi suhtes 2004. aasta otsuses ei saa käsitada „täpse kinnitusena“. Komisjon meenutab, et ei 2002. aasta menetluse algatamise otsus ega 2004. aasta lõplik otsus ei hõlmanud BSCA kasuks võetavaid meetmeid. Seoses 2004. aasta otsuse põhjendusega 214 märgib komisjon, et seda tuleb vaadelda kontekstis. Selle põhjenduse kontekstist ilmneb, et kõnealust põhjendust ei saa käsitada heakskiiduna riigiabi valdkonnas võetud meetme kohta, vaid tegemist on üksnes selgitusega põhjenduse kohta, mille kohaselt komisjon ei vaatle mitte kõnealuse meetme kokkusobivust riigiabi eeskirjadega, vaid seda, kas seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel 2001. aasta lepingute suhtes on võetud arvesse ebakindlust seoses piirkonna valmisolekuga võtta enda kanda BSCA äriplaanis toodud teatud teenuste kulud. |
(673) |
Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjendustes 397–399, ei nõustu komisjon väitega, et Leipzig-Halle lennujaamaga seotud otsuse põhjendustest 182 ja 183 on võimalik järeldada, et komisjon on varasemalt leidnud, et hoolduse ja lennujulgestusega võrreldavaid ülesanded, mis on määratletud piirkonna ja BSCA lepingus, võib käsitada seotuna avaliku võimu teostamisega. |
6.5.2. Käitumise muutumise ennustatavus
(674) |
Euroopa Kohus on sedastanud, (236) et „kui mõni turumajanduse tingimustes tegutsev arukas ning ettevaatlik ettevõtja suudab ette näha oma huve puudutavate ühenduse meetmete kehtestamist, ei saa ta ettekäändena sellele põhimõttele tugineda meetme vastuvõtmise korral“ (237). |
(675) |
Belgia väitel ei võimaldanud mitte ükski asjaolu BSCA-l eeldada, et komisjon asub 2012. aastal uuesti vaatlema meedet, mille suhtes ta 2004. aastal ei väljendanud ühtegi kahtlust ning mida Üldkohus 2008. aastal ei vaidlustanud. |
(676) |
Komisjon ei nõustu väitega, et ta võttis 2004. aasta otsust tehes seisukoha BSCA kasuks võetud meetmete kohta. Seega ei ole 2012. aasta otsuse näol tegemist komisjoni käitumise muutumisega. |
(677) |
Komisjon ei nõustu samuti väitega, et käesoleva otsuse näol on tegemist muudatusega tema otsustuspraktikas, mis hõlmab vahetegemist majandustegevuse ja mittemajandusliku tegevuse vahel. Seoses Leipzig-Halle lennujaama hõlmava otsusega, millele Belgia osutab seoses komisjoni väidetava käitumisliini muutumisega, ei nõustu komisjon sellega, et kõnealuse otsuse põhjal on võimalik järeldada, nagu oleks komisjon varem leidnud, et hoolduse ja lennuliikluse ohutusega võrreldavad ülesanded on seotud avaliku võimu teostamisega (vt põhjendused 397–399). |
(678) |
Kokkuvõttes leiab komisjon, et BSCA-le antud ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abi sissenõudmine ei ole vastuolus õiguspärase ootuse põhimõttega. |
7. KOKKUVÕTE BSCA-LT SISSENÕUTAVA ABI KOHTA JA ABISUMMA KINDLAKSMÄÄRAMINE
7.1. BSCA-le ebaseaduslikult antud abi
(679) |
Komisjon tõdeb, et võttes vastu 2002. aasta lepingud ja tehes 2003. aasta investeerimisotsuse, andis Belgia BSCA-le ebaseaduslikult abi, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid. Abi seisnes erinevuses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja nõutava tasumäära (edaspidi „turuhinnale vastav tasu“) ja BSCA tegelikult piirkonnale-SOWAERile makstava tasumäära vahel. |
(680) |
Turuhinnale vastava tasu näol on tegemist tasuga, mida BSCA oleks pidanud maksma selleks, et kahe meetme (2002. aasta lepingud ja 2003. aasta investeerimisotsus) nüüdispuhasväärtus oleks piirkonna-SOWAERi jaoks võrdunud nulliga. Komisjon määratles turuhinnale vastava tasu kooskõlas punktis 6.1.2.2 toodud põhjendusega, mis võimaldas kindlaks teha, et 2002. aasta lepingud ja 2003. aasta investeerimisotsus tingisid sellise tasu kohaldamise, mis oli väiksem kui tasu, mida oleks nõudnud kasumlikkuse perspektiivist juhinduv turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja. |
(681) |
Komisjon leidis, et arukalt toimiv ettevõtja ei oleks eeldanud, et alates SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingu sõlmimisest maksab BSCA tasu, mille suurus sõltub selle lepingu alusel SOWAERi võetud investeerimiskohustusest ajal, kui investeeringud ei olnud veel tehtud ning BSCA-l pudusid kõnealuste investeeringute tulemusel saadavad tulud. Arukas ettevõtja oleks nõustunud sellega, et tasu suurus tõuseb alles siis kui lennujaama käitaja saab kasutada uusi investeeringuid. Lennujaama haldajal võis tekkida rahalisi raskusi nende aastate jooksul, kui ta ei saa veel uue taristu kasutamisest tingitud tulusid. Komisjon märgib samuti, et SOWAER ja BSCA 2002. aasta lepingus kontsessiooni edasiandmise kohta nähti ette kontsessioonitasu tõstmine 2007. aastal, see tähendab kaks aastat pärast uue terminali sel ajajärgul ettenähtud käikuandmise tähtaega (2005. aastal). Sellest tulenevalt leiab komisjon, et arukas ettevõtja oleks nõustunud sellega, et BSCA maksab SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingus ettenähtud tasu seni, kuni möödub kaks aastat uue terminali käikuandmise aasta lõpust (st 2007. aasta lõpuni), kuid oleks samas nõudnud, et BSCA maksaks pärast selle tähtaja lõppemist turuhinnale vastavat tasu, st tasu, mis võimaldaks üksusel piirkond-SOWAER saavutada kogu perioodi kohta nulliga võrduva nüüdispuhasväärtuse. |
(682) |
Tabelis 31 on esitatud:
Tabel 31 Turuhinnale vastav eelnev kontsessioonitasu
|
(683) |
Kuivõrd terminaliga seotud tööd hilinesid ja terminal võeti kasutusele alles 2007. aastal, leiab komisjon, et BSCA oleks pidanud maksma turuhinnale vastavat tasu alates 2009. aasta lõpust, st alates 1. jaanuarist 2010. Komisjon leidis, et tööde kaheaastase hilinemisega seotud kulud oleks pidanud katma piirkond ja SOWAER, mitte BSCA, kuna need kaks üksust vastutasid investeeringute elluviimise eest. Seetõttu on komisjon seisukohal, et BSCA oleks pidanud maksma turuhinnale vastavat tasu alles alates 2009. aasta lõpust ning et kõnealune kontsessioonitasu ei pea olema suurem kui see tasu, mida BSCA oleks eelduse kohaselt pidanud maksma alates 2007. aasta lõpust, nagu oli ette nähtud SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingus. |
(684) |
Turuhinnale vastava kontsessioonitasu, mida BSCA oleks pidanud maksma ja mida ta peab maksma tulevikus, suuruse kindlaksmääramisel tuleb lähtuda BSCA suhtes tegelikult kohaldatud muutuva suurusega tasust (millele tuleb lisada tabelis 31 osutatud tasud b ja c). Tuleb märkida, et isegi kui reisijate arv on märkimisväärselt suurem kui 2002. aastal prognoositud reisijate arv, vastab tegelikult kohaldatav tasu (mis on toodud tabeli 32 veerus a) eeldatavale kontsessioonitasule (mis on toodud tabeli 31 veerus b), kuna alates 2002. aastast kohaldati kontsessioonitasu muutuva osa suhtes ülempiiri. |
(685) |
Tabelis 32 on toodud turuhinnale vastava kontsessioonitasu komponendid: Tabel 32 Turuhinnale vastav kontsessioonitasu, mille puhul on võetud arvesse kaheaastast hilinemist (242)
|
(686) |
Üldisemas plaanis on pärast 2013. aastat, näiteks aasta (2013 + n) puhul turuväärtusele vastava kontsessioonitasu suurus järgmine: (a) + (9 348 451 + 2 640 013) × (1,02)n, ehk (a) + 11 988 464 × (1,02)n, kus a on BSCA makstava kontsessioonitasu muutuva osa suurus aastal (2013 + n). Nagu on selgitatud põhjenduse 685 lõpus, kohaldatakse osa a suhtes 2014. ja 2015. aastal jätkuvalt ülempiiri. Nüüdispuhasväärtuse ja turuhinnale vastava kontsessioonitasu arvutamisel 2002. ja 2003. aasta meetmete puhul eeldas komisjon, et pärast 2015. aastat ülempiiri enam ei kohaldata. Alates 2016. aastast võrdub tasu suurus seega 35 %ga lennundusega seotud tuludest. |
(687) |
Eespool kirjeldatud eelduste ja meetodite alusel ning eeldusel, et BSCA makstav kontsessioonitasu püsib muutumatuna, järeldab komisjon, et 2002. aasta lepingute ja 2003. aasta investeerimisotsuse alusel sai BSCA ja saab kuni 31. detsembrini 2015 abisummad (ilma intressideta), mille suurus vastab tabeli 32 veergudes b ja c toodud väärtuste summale. Need abisummad on toodud järgmises tabelis: Tabel 33 BSCA saadud abisummad kuni 31. detsembrini 2015 – ilma intressideta, eeldusel et BSCA kontsessioonitasu suurus püsib muutumatuna kuni 31. detsembrini 2015
|
(688) |
Käesoleva otsuse tegemise kuupäeva, 1. oktoobri 2014 seisuga on BSCA saanud 2002. aasta lepingute ja 2003. aasta investeerimisotsuse alusel järgmised abisummad (243) (ilma intressideta): Tabel 34 BSCA saadud abisummad kuni 30. septembrini 2014 – ilma intressideta
|
7.2. Sissenõutavad abisummad
(689) |
Võttes arvesse punktis 6.3.2 toodud järeldusi BSCA-le antud abi siseturuga kokkusobivuse kohta, tuleb märkida, et üksnes põhjendustes 680–683 toodud meetodi kohaselt arvutatud turuhinnale vastava tasu ja BSCA alates 4. aprillist 2014 makstud tasu erinevuse näol on tegemist tagasinõutava abiga. |
(690) |
Kuivõrd ajavahemik 4. aprillist kuni 1. oktoobrini 2014 hõlmab 180 päeva, on tagasinõutava abi summa (ilma intressideta) 1. oktoobri 2014. aasta seisuga (180/365) × 12 228 234 eurot, ehk 6 030 362 eurot. |
(691) |
Lisaks sellele, kui BSCA makstavat kontsessioonitasu ei viida turuhinnale vastava kontssessioonitasu tasemele, jätkub õigusvastase ja siseturuga kokkusobimatu abi andmine BSCA-le ning sellele vastavad summad tuleb samuti sisse nõuda. |
(692) |
Juhul kui BSCA makstava kontsessioonitasu suurus viiakse tabelis 32 näidatud turuhinnale vastava kontsessioonitasu tasemele 2014. aasta jooksul, tuleb sissenõutava summa suurus (ilma intressideta) arvutada järgmise valemi kohaselt: Tähistades sümboliga N 4. aprilli 2014 ja BSCA makstava kontsessioonitasu turuhinnale vastava kontsessioonitasu tasemele viimise kuupäeva vahele jäävate päevade arvu, Sissenõutava abisumma suurus (ilma intressideta) / (N/365) × 2014. aasta abisumma = (N/365) × 12 228 234 eurot |
(693) |
Juhul kui BSCA makstava kontsessioonitasu suurus viiakse tabelis 32 näidatud turuhinnale vastava kontsessioonitasu tasemele 2015. aasta jooksul, tuleb sissenõutava summa suurus (ilma intressideta) arvutada järgmise valemi kohaselt: Tähistades sümboliga N 1. jaanuari 2015 ja BSCA makstava kontsessioonitasu turuhinnale vastava kontsessioonitasu tasemele viimise kuupäeva vahele jäävate päevade arvu, sissenõutava abi summa (ilma intressideta) = 2014. aasta eest sissenõutav abisumma (ilma intressideta) + 2015. aasta eest sissenõutav abisumma (ilma intressideta) = ((päevade arv 2014. aasta 4. aprillist kuni 31. detsembrini) / 365) × 2014. aasta abisumma + (N′/365) × 2015. aasta abisumma = (272/365) × 12 228 234 + (N′/365) × 12 472 799 = 9 112 547 eurot + N′ × 34 172 eurot |
(694) |
Belgia ametiasutused peavad arvutatud summa sisse nõudma vastavalt põhjendustes 692 ja 693 toodud valemile nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast. |
(695) |
Belgia ametiasutused peavad lisama abisummadele tagasinõutavad intressid, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abisummad anti ettevõtjate käsutusse, see tähendab alates iga abisumma tegeliku väljamaksmise kuupäevast kuni kõnealuste summade tegeliku tagasimaksmiseni, (244) vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (245) V peatüki sätetele. Komisjon märgib, et abi andmise kuupäev vastab turuhinnast väiksema tasu maksmise kuupäevadele, nagu need on kindlaks määratud SOWAERi ja BSCA lepingus, mis kehtib kõnealuse makse tegemise hetkel. |
(696) |
Käesolev otsus ei kahjusta BSCA-le antud teiste võimalike abide tagasimaksmist, mida käesolev otsus ei hõlma. |
(697) |
7. mai 2014. aasta kirjaga nõustus Belgia sellega, et võttes arvesse komisjoni talituste võetud kohustust edastada talle võimalikult kiiresti otsuse tõlge hollandi keelde, võib komisjon erandkorras edastada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 kohase teatise otsuse kohta prantsuse keeles. Belgia nõustus sellega, et ainult otsuse prantsuskeelne versioon on kehtiv ning et otsus jõustub prantsuskeelse teatise alusel, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Ettevõtte Ryanair Ltd (edaspidi „Ryanair“) kasuks võetud meetmete näol, mis hõlmavad Vallooni piirkonna valitsuse 6. novembril 2001 võetud kohustust, BSCA ja Ryanairi vahel sõlmitud 2. detsembri 2001. aasta lepingut, Promocy 12. detsembri 2001. aasta lepingut, Promocy ja Leading Verge vahel 31. jaanuaril 2002 sõlmitud lepingut, ministri 11. juuni 2004. aasta käskkirja, BSCA 24. juuni 2004. aasta kirja Ryanairile, BSCA ja Ryanairi vahel 9. detsembril 2005 sõlmitud kaubanduslepingut, BSCA ja Ryanairi lepingu 6. detsembri 2010. aasta lisalepingut ja BSCA-le kuuluvate Promocy osade loovutamist 31. märtsil 2010, ei ole tegemist ettevõttele Ryanair Ltd antava riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
2. Ettevõtte Brussels South Charleroi Airport (edaspidi „BSCA“) kasuks võetud meetmete näol, mis hõlmavad Société wallonne des aéroports (edaspidi „SOWAER“) ja BSCA vahel 4. aprillil 2006 sõlmitud lepingut, Vallooni piirkonna ja BSCA vahel sõlmitud lepingu 10. märtsi 2006. aasta lisalepingut nr 5 ja Vallooni piirkonna ja BSCA vahel sõlmitud lepingu 15. jaanuari 2008. aasta lisalepingut nr 6, ei ole tegemist BSCA-le antava riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
1. Belgia õigusvastaselt rakendatud meetmete näol, millega rikutakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid ning mis võeti BSCA kasuks seoses SOWAERi ja BSCA vahel 15. aprillil 2002 sõlmitud lepinguga kontsessiooni edasiandmise kohta ja Vallooni piirkonna ja BSCA lepingu 29. märtsi 2002. aasta lisalepinguga nr 3 ning Vallooni piirkonna 3. aprilli 2003. aasta investeerimisotsusega, on kuni 3. aprillini 2014 tegemist siseturuga kokkusobiva riigiabiga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c sätetele.
2. Eeldades, et BSCA kapitali suurendamise näol, mida SOWAERi tegi aktsiate märkimise teel 3. detsembril 2002, on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel, on selle riigiabi näol tegemist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiva riigiabiga.
Artikkel 3
Belgia õigusvastaselt võetud meetmete näol, millega rikuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid ning mis võeti BSCA kasuks seoses 15. aprillil 2002 SOWAERi ja BSCA vahel sõlmitud lepinguga kontsessiooni edasiandmise kohta, Vallooni piirkonna ja BSCA vahel sõlmitud lepingu 29. märtsi 2002. aasta lisalepinguga nr 3 ning Vallooni piirkonna 3. aprilli 2003. aasta investeerimisotsusega, on alates 4. aprillist 2014 tegemist siseturuga kokkusobimatu riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 4
1. Belgia peab lõpetama artiklis 3 osutatud abi andmise, viies BSCA makstava kontsessioonitasu vähemalt turuhinnale vastava kontsessioonitasu tasemele ning nõudes abisaajalt sisse artiklis 3 osutatud meetmete abil saadud abisummad alates 4. aprillist 2014.
2. Tagasimakstavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni selle tegeliku tagastamise kuupäevani.
3. Intressid on arvutatud määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükis sätestatud korra kohaselt.
4. Belgia tühistab kõik tegemata maksed seoses artiklis 3 osutatud abiga alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.
Artikkel 5
1. Artiklis 3 nimetatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Belgia tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.
Artikkel 6
1. Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Belgia komisjonile järgmise teabe:
a) |
kuupäevad, millal BSCA maksis kontsessioonitasu 2014. aasta eest ning sissenõutavate intresside arvutuse; |
b) |
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud meetmete ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
c) |
dokumendid, mis tõendavad, et abi saajat on abi tagastamise kohustusest teavitatud. |
2. Belgia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riigisiseste meetmete rakendamisest, kuni artiklis 3 osutatud abi on lõplikult tagastatud. Belgia esitab viivitamata, komisjoni esimesel nõudmisel kogu teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.
Artikkel 7
Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.
Brüssel, 1. oktoober 2014
Komisjoni nimel
asepresident
Joaquín ALMUNIA
(1) Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise artikliteks 107 ja 108. Sätted on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga tehti terminoloogiasse teatavaid muudatusi: „ühendus“ asendati „liiduga“, „ühisturg“„siseturuga“ ja. „Esimese Astme Kohus“„Üldkohtuga“. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt Euroopa Liidu toimimise lepingu terminoloogiat.
(2) ELT C 248, 17.8.2012, lk 1.
(3) SG (2002) D/233141.
(4) EÜT C 18, 25.1.2003, lk 3.
(5) Komisjoni 12. veebruari 2004. aasta otsus 2004/393/EÜ, mis käsitleb Valloonia piirkonna ja Brussels South Charleroi Airporti lennufirmale Ryanair antud soodustusi viimase tegevuse alustamisel Charlerois (ELT L 137, 30.4.2004, lk 1).
(6) 17. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-196/04: Ryanair vs. komisjon, EKL 2008, lk II-3646 (EU:T:2008:585).
(7) Vt joonealune märkus 2.
(9) Belgia märgukiri, 24. veebruar 2014.
(10) Vallooni piirkonna ja BSCA lepingu punkt 3.2.
(11) Tehnilise kirjelduse punkti 12 kohaselt on tuletõrjeteenus määratletud Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni standardite alusel.
(12) Tehnilise kirjelduse punktide 12 ja 19 kohaselt on hooldusteenus määratletud kui „hoonete, lennuradade, juurdepääsuteede, sõidukite jne“ tehnilise hooldamise teenus ning „kontsessiooniga seotud territooriumi, hoonete, hoonete sisseseade ja materjalide hooldamine või hoidmine seisukorras, mis on alati vastavuses nende kasutamiseks vajalike tingimustega“.
(13) Vallooni piirkonna ja BSCA lepingu punkt 10.1.
(14) Vallooni piirkonna ja BSCA lepingu punkti 13.2 kohaselt on BSCA vastutav asjaomase territooriumi koristamise ja hoolduse eest. BSCA peab samuti tagama väiksemate ja suuremate remonditööde teostamise. Samas piiratakse lepingu lisalepinguga nr 1 BSCA vastutust üksnes kiireloomulise hoolduse ebapiisavusest tingitud suurte remonditöödega.
(15) Vallooni piirkonna ja BSCA lepingule lisatud tehnilise kirjelduse punkt 22.
(16) Vallooni piirkonna ja BSCA lepingu punkt 18.
(17) Selle alus on Vallooni piirkonna 2000. aasta üldeelarve kulusid hõlmava 16. detsembri 1999. aasta dekreet ja Vallooni piirkonna valitsuse 27. septembri 2000. aasta otsus, millega anti BSCA-le tegevustoetust tuletõrje- ja hooldusteenusega seotud kulude katmiseks Charleroi lennujaamas 2000. aastal.
(18) Selle alus on Vallooni piirkonna 2001. aasta üldeelarve kulusid hõlmava 14. detsembri 2000. aasta dekreet ja Vallooni piirkonna valitsuse 4. oktoobri 2001. aasta otsus, millega anti BSCA-le tegevustoetust tuletõrje- ja hooldusteenustega seotud kulude katmiseks Charleroi lennujaamas 2001. aastal.
(19) See uuring puudutab Charleroi–Bruxelles-Sud lennujaama arengukava keskpikas (5 aastat) ja pikas (20 aastat) perspektiivis. Selles viidati põhjapoolsesse ossa kavandatava uue lennuterminali projektile ja see hõlmas kavandatud investeeringute üksikasjalikku kirjeldust.
(20) Uuringus osutati võimalikule Charleroi lennujaama turunišile, eeskätt odavlendude baasi rajamise võimalusele, nimetades ka Ryanairi. Kõnealuses uuringus olid toodud arvandmed järgmiste lennujaama jaoks vajalike investeeringute kohta: lennuradade süsteem, sundvõõrandamised, heakorrastus ja mitmesugused võrgustikud, kaitsevallide ja -süvendite rajamine, uus lennuterminal, parkimisala ja eraldi juurdepääsutee lennujaamale, juurdepääs avalikule maanteele ja muud investeeringud (kütused, lähilennujuhtimisüksus, veerev koosseis jne).
(21) Uuringus kinnitati Charleroi lennujaama jaoks valitud arengustrateegiat, mis hõlmas odavlennuettevõtjate, piirkondlike lennuettevõtjate ja tšarterlennuettevõtjate kaasamist. Uuringus kinnitati, et Ryanair pakub 5 seal baseeruva lennukiga võimaluse reisijate arvu kiireks suurendamiseks lühiajalises perspektiivis. Uuringus analüüsiti samuti tehnilisi tingimusi, mis on seotud lennuettevõtjate Easyjet ja Go saabumisega ning piirkondlike ja tšarterlennuettevõtjate tulekuga.
(22) Need tehnilised piirangud olid seotud vajadusega paigaldada III kategooria ILS süsteem (Instrument landing system; instrumentaalmaandumissüsteem), mis võimaldab lennukitel maanduda halva nähtavusega ning mis on nõutav selleks, et võtta vastu lennujaamas baseeruvate lennuettevõtjate lennukeid ning regulaarliinilende. Sel ajajärgul oli „Aéropôle'i“ esialgne majandustegevus koondunud märksa suuremas ulatuses lõuna poole, nii et see oleks takistanud lennujaama taristu väljaarendamist.
(23) Kavas oli kasutada Société Régionale Wallonne du Transport (SRWT) finantssekkumist, millest hiljem loobuti. Kõnealuses märkuses oli öeldud, et „seetõttu tuleb muuta olemasolevaid alusdokumente (lisatud kontsessioonikokkulepe, tehnilised kirjeldused ja protokollid), et kasutada investeeringute rahastamiseks kokku lepitavat uut mehhanismi“.
(24) Edastatud Belgia 26. augusti 2003. aasta kirja 19. lisaga.
(25) Edastatud Belgia 24. veebruari 2014. aasta kirja 2. lisaga.
(26) Piirkonna ja BSCA 29. märtsi 2002. aasta lepingu lisalepingu nr 3 punkt 3.2.2.
(27) Need ülesanded hõlmavad i) kogu lennukite liikumisega seotud teabe kogumist, ii) lennukitega seotud eri dokumentide kogumist ja iii) lennukite parkimisalaga seotud planeerimis- ja haldustegevust.
(28) Lennukite juhendamine parkimisalani.
(29) Julgestusega seotud teenused hõlmavad „läbivalgustamist, kaamerasüsteeme, valve- ja patrullteenuseid, juurdepääsukontrolli ja külastajamärkide väljastamist“. Julgestusega seotud ülesannete täitmine delegeeriti äriühingule BSCA Security, mille omanikud on 51 % ulatuses Vallooni piirkond ja 49 % ulatuses BSCA.
(30) Julgestuse ja ohutuse tagamisega seotud ülesannete täitmine usaldati BSCA-le 19. detsembri 2007. aasta dekreedi alusel, millega muudeti 23. juuni 1994. aasta dekreeti Vallooni piirkonnaga seotud lennujaamade ja lennuväljade rajamise ja käitamise kohta. Sama dekreedi alusel delegeeris BSCA ohutuse tagamisega seotud ülesannete täitmise sel eesmärgil asutatud aktsiaseltsile BSCA Security, mille kapital kuulub 49 % ulatuses BSCA-le ja 51 % ulatuses piirkonnale.
(*1) Ärisaladusega kaitstud teave.
(31) Sambrinvesti näol on tegemist Charleroi-Thuini piirkonnas tegutseva riskikapitaliettevõttega. Tema eesmärk on toetada ja arendada VKEsid. Kuni 2012. aastani kuulus Sambrinvest 50 % ulatuses Vallooni piirkonnale.
(32) Igreteci täielik nimetus on Intercommunale pour la Gestion et la Réalisation d'Etudes Techniques et Economiques. Ettevõte osaleb Charleroi arendamises ja ümberkorraldamises lennujaama, selle ümbruses asuva lennujaama keskuse arendamise ning tööstuspiirkondade korraldamise teel, ühendades peamiselt Hainaut' provintsis asuvat 68 kommuuni. Ettevõtte juht on Vallooni piirkonna minister-president.
(33) Société Wallonne de Gestion et de Participation (Sogepa) on Vallooni piirkonna eelistatud finantsvahend tegevust laiendavate ettevõtete abistamiseks. Sogepa tegeleb kapitalilaenude andmisega ja haldab osalusi, võlakirju, avansse ja intresse, mida Vallooni piirkond või Sogepa ise omab neis äriühingutes seoses valitsuse otsuse alusel täidetavate ülesannetega.
(34) 23. mai 2001. aasta otsus „Lennujaamade arendamine, finantsmehhanismi väljatöötamine ja spetsialiseeritud äriühingu asutamine“. Selle otsusega väljendas Vallooni piirkonna valitsus nõustumist SOWAERi põhikirja, rahastamiskava, eelarveprognooside ja haldusstruktuuriga. Ta kutsus Sogepat üles asutama SOWAER ning otsustas, et „keskkonnameetmete rahastamise üle, välja arvatud üksikud erandid, teeb otsuse SOWAER koostöös kontsessionääridest äriühingutega“.
(35) Belgia ametiasutuste 21. septembri 2011. aasta ja 6. veebruari 2014. aasta kiri.
(36) Äriühing likvideeriti 2011. aastal.
(37) See kava on samane põhjenduses 41 nimetatud kavaga.
(38) Vallooni piirkonna valitsuse 3. aprilli 2003. aasta otsusele lisatud SOWAERi märkuse kohaselt suurenes investeerimiskava maht selle läbivaatamise tulemusel 93 miljonilt eurolt 150,8 miljoni euroni, seega 57,8 miljoni euro võrra, hõlmates järgmisi summasid:
a) |
33 miljonit eurot reisiterminali laiendamiseks võrreldes varasemalt kavandatuga; |
b) |
3 miljonit eurot lähilennujuhtimisüksuse ehituse teise etapi jaoks; |
c) |
2 miljonit eurot julgestus- ja ohutuskava jaoks; |
d) |
1,6 miljonit eurot seoses eelarveliste jooksvate kulude ülevõtmisega SOWAERi poolt; |
e) |
1,5 miljonit eurot lennujaama ümbritseva võõrandatud territooriumi tänapäevaste nõuetega kooskõlla viimiseks; |
f) |
12 miljonit eurot võimalike mahaarvamiste ja korrigeerimiste katmiseks; |
g) |
4,8 miljonit eurot, mis on märgitud „muudatustena“. |
(39) Vt Belgia 6. veebruari 2014. aasta märkus.
(40) See summa ei hõlma kohustuslikku lisainvesteeringute kava (mida käesolevas otsuses ei vaadelda) ja BSCA tehtud omainvesteeringuid.
(41) Vallooni piirkonna ja BSCA 2002. aasta lepingu punkt 11.
(42) Ibidem.
(43) SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingu punktis 11.3 on sätestatud, et „BSCA on vabastatud kindlasummalise tasu maksmisest, kui Vallooni piirkond ei maksa talle toetust või lõpetab selle maksmise põhjusel, mis ei ole seotud BSCA eksimusega või on sõltumatu tema tahtest“.
(44) SOWAERi ja BSCA 2006. aasta lepingu punkt 12.
(45) Indekseerimine toimus igal aastal alates 2007. aastast. Seda tehti lähtuvalt Belgia tarbijahindade indeksist.
(46) Ülempiir 956 533 eurot vastab ülempiirile 883 689 eurot (mis oli ette nähtud SOWAERi ja BSCA 2002. aasta lepingus), mida on suurendatud 2 % võrra aastas.
(47) Selle lisalepingu kohaselt on piirkonna BSCA-le makstava toetuse eesmärk üksnes võimaldada katta „kulusid, mis on seotud SOWAERi poolt tema käsutusse antud territooriumi, ehitiste ja taristu kasutamisega seoses tuletõrje ning maapealse liikluse ja lennujaama ohutusega seotud teenustega“. Seega kanti kõnealused summad piirkonna eelarvesse kui „BSCA-le makstav toetus, mis võimaldab tal tagada avaliku teenuse osutamist lennujaama käitamise raames“.
(48) 2006. aasta teenuste osutamise lepingu punktis 12.3 on sätestatud, et „BSCA on vabastatud teenuste eest tasu maksmisest, kui Vallooni piirkond ei maksa talle toetust või lõpetab selle maksmise põhjusel, mis ei ole seotud BSCA eksimusega või on sõltumatu tema tahtest“.
(49) Kõnealust summat suurendati 2 % võrra aastas. Seda tasu kohaldati territooriumi suhtes, mis lisandus edasiantud kontsessiooniga hõlmatavale territooriumile alates kuupäevast, millal SOWAER need territooriumid omandas.
(50) Belgia 24. veebruari 2014. aasta kirja 2. lisa.
(51) Belgia 24. veebruari 2014. aasta kirja 2. lisa.
(52) Tehnilise kirjelduse punkt 12.
(53) Ibidem.
(54) Tehnilise kirjelduse punkt 19.
(55) Investeeringutega seotud kulusid ja/või investeeringute kulumiga seotud kulusid ei olnud varasemates tekstides märgitud.
(56) Tuletõrjega ning maapealse liikluse ja lennujaama ohutuse tagamisega seotud teenused.
(57) BSCA Security põhikiri on toodud Belgia 5. veebruari 2014. aasta kirja 10. lisas.
(58) Kõnealuses lõigus nimetatakse samuti maapealse liikluse ja lennujaama ohutuse tagamisega seotud teenuseid.
(59) Ohutuse ja julgestuse tagamisega seotud toetus maksti ettevõttele BSCA Security.
(60) Rahastamiskavas on märgitud, et „äriühingute BSCA ja SAB kavandatud areng nõuab olulisi omakapitali suurendamisi (lisaks välistele rahastamistele) ning sellega seoses ka SOWAERi järelevalvet“.
(61) Ülejäänud kapitali suurendamisega seotud osad märkisid teatud vähemusaktsionärid summas, mis ulatus ligikaudu 133 000 euroni: tegemist oli äriühingutega SONACA, Carolo Parking ja Igretec.
(62) 6. juulil 2012 sõlmis BSCA Ryanairiga uue lepingu. Kuna seda lepingut ei ole nimetatud ei 2002. aasta menetluse algatamise otsustes määratletud meetmete hulgas ega 2012. aasta menetluse laiendamise otsuses, siis seda käesolevas otsuses ei vaadelda.
(63) Komisjoni ja Belgia ametiasutuste 24. juuni 2003. aasta kohtumisel edastatud teave.
(64) Seega, kui kõikide lennuettevõtjate suhtes kohaldatava üldise süsteemi kohaselt arvutati maandumistasu suurus lähtuvalt lennuki kaalust tonnidest, kasutati Ryanairi puhul erinevat süsteemi ja seda tasu arvutati lähtuvalt reisijate arvust.
(65) BSCA ja Ryanairi vahel 2. detsembril 2001 sõlmitud lepingu punkt 1.3.
(66) BSCA ja Ryanairi vahel 2. detsembril 2001 sõlmitud lepingu punkt 1.5.
(67) BSCA ja Ryanairi 2. detsembri 2001 aasta lepingu C lisa punkt 4.
(68) BSCA ja Ryanairi 2. detsembri 2001 aasta lepingu C lisa punkt 1.6.
(69) Tasu väljuvate reisijate pealt, vastavalt Belgia 14. juuli 2011. aasta vastuses toodud andmetele. Tasud aastatel 2001–2003 on võrdsed 2004. aasta tasudega.
(70) 2001. aasta lepingu artikkel 2.
(71) Belgia ametiasutuste komisjonile saadetud 13. septembri 2004. aasta kirjavahetuse hulka kuuluv kiri. Kõnealune kiri edastati pärast 8. aprillil 2004 sõlmitud kokkulepet „Memorandum of Intent“ (MOI).
(72) 24. juuni 2004. aasta kirja punkt 3b.
(73) Lennujaama 2004. aastal kasutanud reisijate arv oli 2 034 140 (vt tabel 1).
(74) Majanduse hoogustamist ja halduse lihtsustamist käsitleva 3. veebruari 2005. aasta dekreedi artiklid 35 ja 36. Neid sätteid kohaldati Charleroi lennujaama suhtes piirkonna ja BSCA 1991. aasta kontsessioonilepingu lisalepingu nr 4 abil, mille artiklis 1 on sätestatud, et „kontsessiooni saaja määrab kindlaks ja kohaldab kasutajate suhtes lennundusega seotud tasu suurust, mis vastab tema käitatava lennujaama kasutamise vajadustele“.
(75) Belgia ametiasutuste 14. juuli 2011. aasta kiri ja http://www.charleroi-airport.com/b2b/redevances-aeroportuaires/vols-regulierscharters/index.html.
(76) Tasu väljuvate reisijate pealt, vastavalt Belgia 14. juuli 2011. aasta vastuses toodud andmetele.
(77) Piirkonna tehtud prognooside puhul ei ole võetud arvesse iga-aastast indekseerimist ega Ryanairi reisijate arvu tõusmist üle 1,75 miljoni, need kaks parandust avaldavad vastassuunalist mõju Ryanairi tegelikult makstud reisijatasude suurusele.
(78) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).
(79) Tasu suurust indekseeritakse igal aastal, vt http://www.charleroi-airport.com/b2b/redevances-aeroportuaires/vols-regulierscharters/index.html.
(80) Liikumispuudega reisijate tasu aastal N + 1 = [0,10 – 0,30] eurot × Ryanairi reisijate arv 2009. aastal / Ryanairi reisijate arv aastal N. Ryanairi reisijate arv aastal 2009 oli 3 289 725.
(81) Promocy oli vahenduslüli BSCA ja Ryanairi vahel ja asutati 2001. aasta lepingute alusel.
(82) Belgia 18. märtsil 2014 edastatud vastus komisjonile, nimetusega „Vastus komisjoni 7. veebruari 2014. aasta teabenõudele“ (vastus küsimusele 18).
(83) BACi väitel oleks erainvestor arvestanud vähemalt 14 miljoni euro (5 %) suuruse investeeringute tasuvusega 281 miljoni euro suuruse investeeringu pealt, mida SOWAER tegi BSCA taristusse. SOWAER tasuvus 2009. aastal oli vaid 0,66 % pärast ettevõttemaksu mahaarvamist ning ei Vallooni piirkond ega SOWAER ei saanud ajavahemikul 2002–2007 muid tulusid, nagu dividendid. Ajavahemikul 2007–2009 makstud dividendide suurus oli väiksem kui 400 000 eurot ja 2010. aastal sai Vallooni piirkond dividende 4,66 miljonit eurot. Lisaks sellele moodustavad BSCA taristuga seotud kulud võrreldes tuludega 2009. aastal vaid 6,7 %, samas kui tavaolukorras oleksid need kulud pidanud olema lennujaama jaoks ühed suuremad. BACi aastased amortisatsioonikulud ulatuvad 30 %ni aasta kogutulust.
(84) Vt joonealune märkus 8.
(85) Otsuse 2004/393/EÜ põhjendus 300.
(86) Brüsseli lennujaamast väljuva lennu puhul hõlmavad lennuki ja lennukorraga seotud otsesed kulud maandumistasu, reisijatasu, muid tasusid ja maapealse teenindamise kulusid. 2003. aasta kohta prognoositud reisijate arvu 1 700 000 puhul on kulude suuruse erinevus 23 miljonit eurot.
(87) Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1882/2003 EÜ asutamislepingu artiklis 251 osutatud menetlusele vastavates õigusaktides sätestatud rakendusvolituste kasutamisel komisjoni abistavaid komiteesid käsitlevate sätete kohandamise kohta nõukogu otsusega 1999/468/EÜ (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
(88) Ettevõte osutab näitena Iirimaa ettevõttele Shannon. Shannon andis teatava aja jooksul Ryanairile eeliseid ning ei pikendanud neid. Ryanair otsustas oma tegevuse üle viia teise lennujaama ning Shannon ei saavutanud loodetud investeeringutasuvust.
(89) Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. märts 1977, kohtuasi 78/76, Steinike & Weinlig / Saksamaa.; EKL, lk 595, EU:C:1977:52: „Liikmesriigi poolt asutamislepingust tuleneva kohustuse rikkumist, mis puudutab artiklis 92 sätestatud keeldu, ei saa õigustada asjaoluga, et ka teised liikmesriigid seda kohustust ei täida. Mitme konkurentsimoonutuse mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ei tee üksteist kahjutuks, vaid need hoopis kuhjuvad ja ühisturule kahjulikud tagajärjed suurenevad“ (punkt 24).
(90) Hinnad, mida kohaldatakse Frankfurt-Hahni ja Londoni Stanstedi lennujaamas, on kõrgemad ja neid alandatakse vähem, kuigi Ryanair käitab 49 Londonist lähtuvat lennuliini ja 15 Frankfurt-Hahni lennujaamast lähtuvat lennuliini, samas kui Charlerois on neid lennuliine vaid 9.
(91) 12. detsembri 2000. aasta kohtuotsus: Aéroports de Paris vs. komisjon, T-128/98, EKL 2000, lk II-3929, EU:C:2000:290.
(92) 14. jaanuari 2004. aasta kohtuotsus: Fleuren Compost BV vs. komisjon, T-109/01, EKL lk II-127, ECLI:EU:T:2004:4, punkt 18.
(93) Komisjoni 23. juuli 2008. aasta otsus 2008/948/EÜ Saksamaa meetmete kohta ettevõtte DHL ja Leipzig-Halle lennujaama kasuks C 48/06 (ex N 227/06) (ELT L 346, 23.12.2008, lk 1), põhjendus 291.
(94) Vt Belgia 23. mail 2012 edastatud märkuste 3. lisa.
(95) Otsuse 2008/948/EÜ põhjendus 182.
(96) Kohtuotsus, Üldkohus, 24. märts 2011, Freistaat Sachsen vs. komisjon, T-443/08 ja T-455/08, [2011], EKL II-1311, punkt 225.
(97) Vt joonealune märkus 89.
(98) Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark Trans, C-280/00, EKL 2003, ECLI:EU:C:2003:415, lk I-7447.
(99) Institutsionaalse reformi seaduse artikli 6 lõige 1, X, 7, MS. 15. august 1980, lk 9434.
(100) Praegu Belgocontrol.
(101) M.S., 9. märts 1990, lk 4439.
(102) Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13), niinimetatud Seveso direktiiv.
(103) See ei kehti lennujaamade kohta.
(104) Põhjendus 182.
(105) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1).
(106) Punkt 5.1.
(107) Belgia 24. veebruari 2014. aasta kirja lisa 15.
(108) Vallooni piirkonna valitsuse heakskiidetud 8. novembri 2000. aasta märgukiri, lk 2.
(109) Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).
(110) Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsus Pealinna Brüsseli piirkonna haiglavõrku IRIS kuuluvate avalik-õiguslike haiglate rahastamise kohta, NN 54/2009, Europa.
(111) Vt joonealune märkus 103.
(112) Komisjoni talituste töödokument, sageli esitatavad küsimused seoses komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsusega EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (SEC (2007) 1516 final, lk 6).
(113) Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).
(114) Vt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1998/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5) põhjendus 10.
(115) Komisjoni 1. augusti 2006. aasta otsus, millega kehtestatakse struktuurifondidest antava abi (2000–2006) sulgemise suunised, COM (2006) 3424, seni avaldamata, veebisait Europa.
(116) Kohtuotsus, Üldkohus, 14. jaanuar 2004, Fleuren Compost BV vs. komisjon, T-109/01, EKL, lk II-127, ECLI:EU:T:2004:4, punkt 74.
(117) Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. veebruar 2001, Austria vs. komisjon, C-99/98, EKL lk I-1101, ECLI:EU:C:2001:94, punktid 34, 35 ja 38.
(118) 2004. aasta otsuse põhjendus 214.
(119) Kohtuotsus, 12. september 2000, liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98, Pavlov e.a., EKL 2000, ECLI:EU:C:2000:428, lk I-6451.
(120) Kohtuasi 118/85, 16. juuni 1987, komisjon vs. Itaalia, EKL 1987, lk 2599, ECLI:EU:C:1987:283, punkt 7; kohtuasi C-35/96, 18. juuni 1998, komisjon vs. Itaalia, EKL 1998, lk I-3851, ECLI:EU:C:1998:303, punkt 36; liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98, 12. september 2000, Pavlov e.a, ECLI:EU:C:2000:428, lk I-6451, punkt 75.
(121) Eespool nimetatud Leipzig-Halle kohtuotsuse punkt 102 ja sellele järgnevad punktid.
(122) Kohtuotsus, Üldkohus, 24. märts 2011, liidetud kohtuasjad T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH ja Mitteldeutsche Flughafen AG vs. komisjon, ECLI:EU:T:2011:117, ja T-443/08, Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt vs. komisjon (edaspidi „Leipzig-Halle kohtuotsus“), seni avaldamata, punktid 93, 95, 100 ja 119. Vt ka kohtuotsus, Üldkohus, 12. detsember 2000, Aéroports de Paris vs. komisjon, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, lk II-3929, mida kinnitati järgmiste kohtuotsustega: Euroopa Kohus, 24. oktoober 2002, C-82/01 P, EKL 2002, lk I-9297, ECLI:EU:C:2002:617, ja kohtuotsus, Üldkohus, 17. detsember 2008, kohtuasi T-196/04, Ryanair vs. komisjon, EKL 2008, lk II-3643, ECLI:EU:T:2008:585, punkt 88.
(123) Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. veebruar 1993, liidetud kohtuasjad C-159/91, Poucer vs. AGV ja C-160/91, Pistre vs. Cancava, EKL 1993, lk I-637, ECLI:EU:C:1993:63.
(124) Ibidem.
(125) ADP kohtuotsus.
(126) Vt joonealune märkus 8.
(127) Kohtuotsus, 10. jaanuar 1994, kohtuasi C-364/92, SAT vs. Control, EKL 1994, lk I-43, ECLI:EU:C:1994:7, punkt 30, ja kohtuotsus, 26. märts 2009, kohtuasi C-113/07, Selex Sistemi Integrati vs. komisjon, EKL 2009, ECLI:EU:C:2009:191, lk I-2207, punkt 71.
(128) Lennundussuuniste joonealune märkus nr 29. Vt ka kohtuotsused, Üldkohus, 12. detsember 1996, riiklik lennuettevõtja Air France vs. komisjon, T-358/94, EKL 1996, lk II-2109, ECLI:EU:T:1996:194, punkt 79; kohtuasi T-109/01, 14. jaanuar 2004, Fleuren Compost BV vs. komisjon, EKL 2004, lk II-127, ECLI:EU:T:2004:4, punkt 74; liidetud kohtuasjad T-362/05 ja T-363/05, 2. detsember 2008, Nuova Agricast Srl vs. komisjon, EKL 2008, ECLI:EU:T:2008:541, lk II-297, punkt 80; ning liidetud kohtuasjad T-427/04 ja T-17/05, 30. november 2009, Prantsusmaa ja France Télécom vs. komisjon, EKL 2009, lk II-4315, ECLI:EU:T:2009:474, punkt 321.
(129) Vt käesoleva otsuse põhjendus 228.
(130) Vt joonealune märkus 37.
(131) Vt joonealune märkus 121.
(132) Lennundussuuniste punkt 35.
(133) Raadionavigatsioonisüsteem, mis abistab maandumisel halbade ilmastikutingimuste juures.
(134) Komisjoni 20. veebruari 2014. aasta otsus (EL) 2016/1698 meetmete SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07) kohta, mida Prantsusmaa võttis Marseille Provence'i lennujaama ja seda lennujaama kasutavate lennuettevõtjate kasuks (ELT L 260, 27.9.2016, lk 1).
(135) Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. märts 1997, Cali & Figli vs. Servizi Ecologici Porto di Genova, C-343/95, EKL 1997, lk I-1547, ECLI:EU:C:1997:160; komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsus kohtuasjas N 309/2002 ja komisjoni 16. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas N 438/2002 – abi sadamavaldajatele ametiülesannete täitmiseks.
(136) Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2320/2002 on lennujulgestus määratletud kui „meetmete ja inim- ning loodusressursside kogum, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest“. Lennujulgestuse valdkonna alusstandardid põhinevad Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) dokumendi nr 30 soovitustel ning on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 2320/2002 lisas.
(137) Vt joonealune märkus 129.
(138) Piirkonna ja BSCA lepinguga lahutamatult seotud lisaleping nr 6.
(139) 15. jaanuari 2008. aasta lisalepinguga nr 6 muudetud tehnilise kirjelduse punkt 25.2.
(140) Vt joonealune märkus 50.
(141) Vt joonealune märkus 52.
(142) Vt joonealune märkus 89.
(143) Vt joonealune märkus 90.
(144) Lendude jälgimine ja registreerimine seisneb Vallooni piirkonna juhtkonna andmebaasi täiendamises ja hõlmab lendudega seotud teavet (reisijate arv, registrinumber, piloodi nimi, lennuki tüüp, lennu laad, lennu lähtepunkt, lennuki kaal jne).
(145) Lendude planeerimine hõlmab sidet, lennuplaane, teenindusaegu, raadioteateid ja lennukite parkimisala haldamist.
(146) Lennukite juhendamine hõlmab kaht ülesannet: i) lennukite juhendamine parkimiskohal (stand), mida teostab lennuvälja piirkondade koordinaator iga lennuki saabumise puhul ja ii) „follow me“ teenus, mis seisneb lennuki juhtimises vastava sõiduki abil nende pilootide puhul, kes lennujaama ei tunne (ärilennud) või koodiga D suurte lennukite puhul.
(147) Vt joonealune märkus 85.
(148) Kohtuotsus, 11. juuli 1996, Euroopa Kohus, SFEI jt, C-39/94, EKL 1996, I-3547, ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60; kohtuotsus, 29. aprill 1999, Euroopa Kohus, Hispaania vs. komisjon, C-342/96, EKL 1999, I-2459, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.
(149) Vt joonealune märkus 92.
(150) Vt joonealune märkus 92.
(151) ELT C 8, 11.1.2012, lk 4.
(152) Komisjoni 25. juuli 2012. aasta otsus 2013/664/EL, mis käsitleb meedet SA.23324 (C 25/07) (ex NN 26/07) – Soome Finavia, Airpro ja Ryanairi tegevus Tampere-Pirkkala lennujaamas (ELT L 309, 19.11.2013, lk 27).
(153) Vt Vallooni piirkonna valitsuse majanduse valdkonna eest vastutava ministri 8. novembri 2000. aasta märgukiri.
(154) Kohtuotsus, 21. jaanuar 1999, Üldkohus, Neue Maxhütte Stahlwerke ja Lech-Stahlwerke vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, EKL 1999, lk II-17, ECLI:EU:T:1999:7, punkt 120.
(155) Sama kasvumäära, 2 %, kasutati piirkonna-SOWAERi järjestikustes lepingutes, näiteks muutuva suurusega tasu ülempiiri suurenemise määra puhul.
(156) Kohtuotsus, 11. juuli 1996, Euroopa Kohus, SFEI jt, C-39/94, EKL 1996, I-3547, ECLI:EU:C:1996:285, punktid 60 ja 61.
(157) Vastavalt Charleroi lennujaama investeerimiskavale, mis oli lisatud SOWAERi ja BSCA 15. aprilli 2002. aasta lepingule.
(158) BSCA esitatud andmete põhjal.
(159) Vt Vallooni piirkonna 23. mai 2001. aasta otsusele lisatud SOWAERi äriplaan, lk 10.
(160) Vt põhjenduse 431 lõpp.
(161) Tegemist on tagantjärele tehtud analüüsiga, mis põhineb SOWAERi 2002. aasta bilansil. Lennuettevõtjate võla ja omavahendite suhtarv on Damodarani järgi keskmiselt 35 %: Risk Premiums for Other Markets 2001 (http://pages.stern.nyu.edu/~ADAMODAR/).
Allikas: Damodaran: Risk Premiums for Other Markets 2001 (http://pages.stern.nyu.edu/~ADAMODAR/)
(163) Beetakoefitsiendi puhul on tegemist rahaliste vahendite hindamise meetodi puhul kasutatava põhiteguriga. Selle abil mõõdetakse teatud vara kasumlikkust võrreldes turuga.
(164) Vt joonealune märkus 156.
(165) Belgia kümneaastase tähtajaga võlakirjade intressimäär 2002. aasta aprillis.
(166) Belgia 7. veebruaril 2014 komisjonile edastatud märkus (küsimus 13), nimetusega „Vastus komisjoni 14. jaanuari 2014. aasta teabenõudele“.
(167) Belgia nimetab neid teenuseid „mittemajanduslikeks teenusteks“.
(168) Kohtuotsus, 2. juuli 1974, kohtuasi 173/73, Itaalia vs. komisjon, EKL 1974, EU:C:1974:71, lk 709.
(169) Vt joonealune märkus 155.
(170) Vt joonealune märkus 156.
(171) Belgia kümneaastase tähtajaga võlakirjade intressimäär 2003. aasta aprillis.
(172) Näiteks suurendades kogutulu säilitamise eesmärgil maapealse teenindamise tasusid.
(173) 19. detsembri 2007. aasta dekreet, millega muudeti 23. juuni 1994. aasta dekreeti Vallooni piirkonnaga seotud lennujaamade ja lennuväljade rajamise ja käitamise kohta.
(174) Aruande esitas 6. detsembril 2007 Vallooni piirkonna parlamendi maakorralduse, transpordi, energia ja eluasemekomisjoni nimel E. Stoffels seoses dekreedi eelnõuga, millega muudeti 23. juuni 1994. aasta dekreeti Vallooni piirkonnaga seotud lennujaamade ja lennuväljade rajamise ja käitamise kohta.
(175) Ühtse halduse all tuleb mõista seda, et lennujaamu käitavad äriühingud vastutavad kogu kliendihalduse, sealhulgas ka julgestuse ja ohutusega seotud ülesannete eest.
(176) Deloitte & Touche'i aruandes on märgitud, et „sellest analüüsist ilmne,et muudetud äriplaani alusel ja prognoositava 10aastase investeerimisperioodi puhul on investeeritud vahendite keskmine aastane kasumlikkus 27 %“ ning et „seda määra tuleb võrrelda sellelaadse tegevuse tururiski määraga, mis ulatub 15 %ni aastas“.
(177) Kohtuotsus, Üldkohus, 12. mai 2011, Région Nord-Pas-de-Calais, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, EKL 2011, ECLI:EU:T:2011:209, lk II-1999, punkt 108.
(178) Ibidem.
(179) Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. mai 2002, Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Komisjon (Stardust Marine), C-482/99, EKL 2002, I-4397, ECLI:EU:C:2002:294.
(180) Belgia 21. septembri 2011. aasta märkus (küsimus 2).
(181) Rahastamiskavas on märgitud, et „äriühingute BSCA ja SAB kavandatud areng nõuab olulisi omakapitali suurendamisi (lisaks välistele rahastamistele) ning sellega seoses ka SOWAERi järelevalvet“.
(182) Kaugused on toodud veebisaidil https://maps.google.com.
(183) http://www.charleroi-airport.com/laeroport/localisation-et-bassin-dattraction/index.html.
(184) Vt joonealune märkus 174.
(185) Vt Belgia 13. mai 2014. aasta märkus (vastus küsimusele 1).
(186) BSCA põhikirja punkt 11 seisuga 10. detsember2009.
(187) Põhikirja punktis 5 on sätestatud, et „A-kategooria aktsionär võib olla üksnes Vallooni piirkond või tema asutatud spetsialiseeritud äriühing, aktsiaselts Sambrinvest, Sogepa või Igretec“.
(188) Põhikirja artiklis 5 on sätestatud, et „C-kategooria aktsionär võib olla üksnes Belgian Airports ja üksused, kellele Belgian Airports võib piiranguteta oma aktsiaid võõrandada“.
(189) Vt eeskätt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. aprill 1999, Hispaania vs. komisjon, C-342/96, EKL 1999, lk I-2459, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.
(190) Seejuures oli BSCA näol meetmete võtmise ajal tegemist avalik-õigusliku ettevõttega.
(191) Vt joonealune märkus 8.
(192) Komisjoni 27. jaanuari 2010. aasta otsus 2011/60/EL riigiabi C 12/08 (ex NN 74/07) kohta – Slovakkia – Bratislava lennujaama ja Ryanairi vaheline leping (ELT L 27, 1.2.2011, lk 24), põhjendused 88 ja 89.
(193) Teisisõnu, kui selle tehingu puhul on oodata kasumlikkuse suurenemist.
(194) Joonealused märkused on välja jäetud.
(195) Punkt 66.
(196) Täiendavate tegevuskulude puhul (personalikulud ja mitmesugused ostud) kasutas komisjon äriplaanide üldkuludega seotud andmeid, teostades regressiooni, mis võimaldas hinnata, kuidas kõnealused kuluartiklid muutusid seoses reisijate arvu muutumisega.
Allikas: Vallooni piirkonna valitsuse 8. novembri 2000. aasta istungi protokollile lisatud Vallooni piirkonna valitsuse märkus.
(198) Vt joonealune märkus 22.
(199) Vt joonealune märkus 156.
(200) IATA, Roland Berger international, Grands Travaux de Marseille tellitud uuring.
(201) See arv hõlmab nii väljuvaid kui ka saabuvaid reisijaid.
(202) Belgia 18. märtsil 2014 komisjonile edastatud vastus (vastus küsimusele 10).
(203) Vt joonealune märkus 156.
(204) Vt joonealune märkus 198.
(205) Vt joonealune märkus 156.
(206) Vt joonealune märkus 76.
(207) Belgia esitas need maksu korrigeerimise teated 22. juulil 2014. Promocy sai need pärast loovutamistehingu toimumist. Need hõlmavad majandusaastaid 2003, 2004, 2005 ja 2006 ning puudutavad kokku ligikaudu 15 miljoni euro suurust summat.
(208) Vt joonealune märkus 74.
(209) Ryanairi 30. novembri 2009. aasta kiri BSCA-le, mille Belgia edastas 22. juulil 2014.
(210) Vt Ryanairi 30. novembri 2009. aasta kirjavahetus
(211) Earnings before interet and taxes – intressi- ja maksueelne kasum.
(212) Vt BSCA haldusnõukogule esitatud prognoositavad majandustulemused.
(213) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).
(214) Määruse (EÜ) nr 1107/2006 artikli 8 lõikes 3 on samuti sätestatud, et „Lennujaama käitaja võib mittediskrimineerival alusel kehtestada selle abi rahastamiseks lennujaama kasutajatele eriotstarbelise tasu“.
(215) Neid põhjuseid on neli:
— |
liikumispuudega isikute maksimaalne arv Ryanairi lennuki pardal on 4 (see nõue põhineb Iirimaa ametiasutuste kasutatava lennukitüübi ohutusnõuetega seoses väljastatud loal), samas kui teised Bruxelles-Sud Charleroi lennujaama kasutavad lennuettevõtjad ei ole kehtestanud liikumispuudega isikute ülempiiri lennu kohta; |
— |
Ryanair on kehtestanud nõude teatada liikumispuudega isiku viibimisest lennukis 48 tundi enne väljalendu, vastasel korral vastavat teenust ei osutata; teised lennuettevõtjad ei ole kehtestanud sellelaadset kohustust, mis tähendab, et BSCA peab teenuse kulud katma sõltumata sellest, et vajadusest teenuse järele eelnevalt ei teatatud, mis tekitab BSCA jaoks lisakulusid; |
— |
väljalennu- ja saabumisaegadest kinnipidamine võimaldab korraldada selle teenuse osutamist tõhusamalt; |
— |
liikumispuudega isikute suhtes Ryanairi selgelt väljendatud ja üldiselt kasutusel olevate nõuete kohaldamine (nõue olla lennujaamas hiljemalt 1 tund ja 40 minutit enne väljalendu) võimaldab BSCA teenuse osutamist optimeerida ning vähendada sellega seoses kulusid võrreldes teiste lennuettevõtjatega. |
(216) Teades, et Ryanairi reisijate arv 2009. aastal oli 3 289 725 reisijat ja eeldades, et poolte reisijate näol on tegemist väljuvate reisijatega.
(217) Vt joonealune märkus 209.
(218) Vt joonealune märkus 210.
(219) Kohtuotsus, 9. juuni 2011, liidetud kohtuasjad C-465/09 P kuni C-470/09 P, Diputación Foral de Vizcaya ja teised vs. komisjon, EKL 2011, ECLI:EU:C:2011:372, lk I-83.
(220) Vt näiteks 8. novembri 2000. aasta otsusele lisatud Vallooni piirkonna valitsuse märkus, lk 9 ja järgnevad leheküljed.
(221) 2000. aasta aprillis valminud Tractabeli strateegiline uuring Charleroi lennujaama arengu kohta. Roland Bergeri 2000. aasta juulis koostatud uuring Vallooni piirkonna lennujaamadega seotud strateegia kohta. „Grands travaux de Marseille“ tellitud uuring Charleroi lennujaama arengupotentsiaali kohta.
(222) Pärast Sabena pankrotistumist 2001. aasta lõpul vähenes Brüsseli lennujaama reisijate arv 2001. aasta 19,7 miljonilt reisijalt 14,4 miljoni reisijani 2002. aastal.
(223) Vt joonealune märkus 209.
(224) Kahe lennujaama teeninduspiirkonnad hõlmavad Pealinna Brüsseli piirkonda, mis hõlmab 1,2 miljonit reisijat ja mille asustustihedus on 7 250 elanikku km2 kohta. Belgia asustustihedus (mis loomulikult ei vasta täpselt kahe lennujaama teeninduspiirkonna asustustihedusele) on 364 elanikku km2 kohta, mis on üks suuremaid maailmas.
(225) Kahe lennujaama teeninduspiirkonnad hõlmavad pealinn Brüsseli piirkonda. Brüsseli näol on tegemist Euroopa institutsioonide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja hargmaiste ettevõtete asukohaga, mis tekitab suure nõudluse lennuteenuste järele. Lisaks sellele on Belgia sisemajanduse kogutoodang (mis ei vasta küll loomulikult täpselt kahe nimetatud lennujaama teeninduspiirkonna omale) ostujõudu vaadeldes 20 % võrra kõrgem Euroopa Liidu keskmisest (allikas: Eurostat).
(226) Tegelik keskmine reisijate arv aastas abi teatamisele või teatamisele mittekuuluva abi tegelikule andmisele või maksmisele eelnenud kahel eelarveaastal. Hiljuti avatud reisilennujaama puhul tuleks arvesse võtta prognoositavat keskmist reisijate arvu aastas ärilise reisijateveo alustamisele järgneval kahel eelarveaastal. Nende ülemmäärade puhul loendatakse ühes suunas reisijaid. see tähendab, et reisija, kes lendab näiteks lennujaamast välja ja sinna tagasi, loendatakse kaks korda; see kehtib eraldi lennuliinide puhul. Kui lennujaam kuulub lennujaamade rühma, määratakse reisijate arvud kindlaks igas üksikus lennujaamas.
(227) Täpsemalt kasutati 9 % diskontomäära (vt põhjendus 437; see määr põhineb keskmisel kaalutud kapitali kulul 9 %, mis omakorda põhineb omavahendite tulususe määral 9 %, kuna SOWAERil ei olnud võlgu.
(228) Võrdlusena tuleb märkida, et Frankfurt Hahni lennujaam asub Frankfurti põhilennujaamast 120 km kaugusel.
(229) Ajavahemikud ja kaugused on toodud veebisaidil https://maps.google.com.
(230) Tabel 4. Charleroi lennujaama reisijate arvu statistika aastate lõikes.
(231) Vt lennundussuuniste punktid 131 ja 137.
(232) 2000. aasta eest: Vallooni piirkonna 2000. aasta üldeelarve kulusid puudutav 16. detsembri 1999. aasta dekreet ja Valloonia piirkonna valitsuse 27. septembri 2000. aasta käskkiri, millega anti BSCA-le tegevustoetust tuletõrje- ja hooldusteenustega seotud kulude katmiseks Charleroi lennujaamas 2000. aastal.
2001. aasta eest: Vallooni piirkonna 2001. aasta üldeelarve kulusid sisaldav 14. detsembri 2000. aasta dekreet ja Vallooni piirkonna valitsuse 4. oktoobri 2001. aasta käskkiri, millega anti BSCA-le tegevustoetust tuletõrje- ja hoolduseteenustega seotud kulude katmiseks Charleroi lennujaamas 2001. aastal.
(233) Läbivaatamine toimus tegelikult alles 2013. aastal. Kuid sellele vaatamata tuleb märkida, et läbivaatamise kuupäeva lisamisega muudeti meedet olulisel määral.
(234) Kohtuotsus, 20. september 1990, kohtuasi C-5/89, komisjon vs. Saksamaa, EKL 1990, I-3437, ECLI:EU:C:1990:320, punkt 14; kohtuotsus, 14. jaanuar 1997, kohtuasi C-169/95, Hispaania vs. komisjon, EKL 1997, I-135, ECLI:EU:C:1997:10, punkt 51; kohtuotsus, 15. detsember 2005, kohtuasi C-148/04, Unicredito Italiano, EKL 2005, I-11137, ECLI:EU:C:2005:774, punkt 104.
(235) Kohtuotsus, 22. juuni 2006, liidetud kohtuasjad C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 vs. komisjon, EKL 2006, lk I-5479, ECLI:EU:C:2006:416, punkt 147.
(236) Ibidem.
(237) Kohtuotsus, 11. märts 1987, Van den Bergh en Jurgens BV ja Van Dijk Food Products Lopik vs. komisjon, 265/85, EKL 1987, lk 1155, ECLI:EU:C:1987:121, punkt 44.
(238) Need tasud vastavad kontsessioonitasu muutuvale osale, kuna BSCA makstav fikseeritud suurusega osa hüvitati Vallooni piirkonna makstava toetusega.
(239) 22 % on Euroopa Keskpanga inflatsiooni sihtmäär.
(240) Selline hüpoteetiline täiendava kontsessioonitasu arvutus põhineb eeldusel, et kontsessioonitasu suureneb 2 % võrra aastas.
(241) Ibidem.
(242) Tabelis toodud andmed põhinevad eeldusel, et Charleroi lennujaama reisijate arv on selline, et kontsessioonitasu muutuva osa a suhtes kohaldatakse kehtivate õigusaktide alusel 2014. ja 2015. aastal jätkuvalt ülempiiri. Kui see eeldus ei leia kinnitust, tuleb veerus a 2014. ja 2015. aasta kohta toodud summad asendada BSCA tasutava kontsessioonitasu muutuva osa summaga. See ei muuda veergudes b ja c toodud väärtusi.
(243) Need summad kattuvad eelnevas tabelis toodud summadega kuni 2013. aastani (kaasaarvatult). 2014. aasta puhul kohaldati suhtarvu (273/365), kuna ajavahemik 1. jaanuarist kuni 30. septembrini hõlmab 273 päeva.
(244) Vt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõige 2 (eespool viidatud).
(245) Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).
LISA
Teave saadud, sissenõutavate ja juba sissenõutud summade kohta
Abisaaja nimetus |
Saadud abi kogusumma (*1) |
Tagastatav kogusumma (*1) (põhiosa) |
Juba tagastatud summa (*1) |
|
Põhiosa |
Intressid |
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
(*1) Miljonites eurodes