11.12.2015 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 326/34 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/2303,
28. juuli 2015,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ regulatiivsete tehniliste standarditega, milles täpsustatakse riskikontsentratsiooni ja kontsernisiseste tehingute määratlusi ning kooskõlastatakse nende täiendavat järelevalvet
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ, (1) eriti selle artikli 21a lõiget 1a,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Selleks et sõnastada täpsemalt direktiivi 2002/87/EÜ artiklis 2 sätestatud määratlused ja tagada kõnealuse direktiivi artiklite 7 ja 8 ning II lisa kohaselt vastu võetud täiendavat järelevalvet käsitlevate õigusnormide nõuetekohane kooskõlastamine, on vaja sätestada regulatiivsed tehnilised standardid. |
(2) |
On tähtis veelgi täpsustada aspekte, mida tuleb märkimisväärseid kontsernisiseseid tehinguid ja märkimisväärseid riskikontsentratsioone käsitlevate aruannete esitamise puhul arvesse võtta. |
(3) |
Direktiivi 2002/87/EÜ artiklite 7 ja 8 kohaselt peavad liikmesriigid nõudma reguleeritud üksustelt või segafinantsvaldusettevõtjatelt teatavate aruandekohustuste täitmist. Aruandmine peaks toimuma koordineeritult, et aidata koordinaatoritel ja muudel asjaomastel pädevatel asutustel teha kindlaks olulised probleemid ja edendada tõhusamat teabevahetust. Selleks et märkimisväärseid riskikontsentratsioone ja märkimisväärseid kontsernisiseseid tehinguid käsitlevad aruanded oleksid ühtlasemad, peaksid reguleeritud üksused ja segafinantsvaldusettevõtjad edastama koordinaatoritele vähemalt teatavad minimaalsed standardandmed. |
(4) |
Direktiivi 2002/87/EÜ artiklitega 7 ja 8 on koordinaatoritele antud õigus jälgida märkimisväärseid riskikontsentratsioone ja märkimisväärseid kontsernisiseseid tehinguid ning teha kindlaks sellised riskide ja tehingute liigid, millest finantskonglomeraati kuuluvad reguleeritud üksused peavad teatama. Koordinaatoritel on ka õigus määrata kindlaks künnised. Selleks et aidata koordinaatoritel ja muudel asjaomastel pädevatel asutustel täita oma ülesandeid, tuleks sätestada metoodika kõnealuste õigusnormide kooskõlastamiseks. |
(5) |
Meetmed riskikontsentratsioonide ja kontsernisiseste tehingute täiendavaks järelevalveks on eri liikmesriikides erinevad. Kuigi liidu ja liikmesriikide õigusraamistikud on olemas, tuleks siiski sätestada teatavad minimaalsed järelevalvemeetmed, mis käsitlevad riskikontsentratsioonide ja kontsernisiseste tehingute täiendavat järelevalvet. Neid minimaalseid meetmeid arvesse võttes tagavad pädevad asutused kõikjal liidus võrdsed võimalused ja edendavad kooskõlastatud järelevalvetavasid. |
(6) |
Reguleeritud üksuste või segafinantsvaldusettevõtjate suhtes kehtestatud nõuded tuginevad kehtivatele sektoripõhistele nõuetele riskikontsentratsiooni ja kontsernisiseste tehingute kohta ning nende kehtestamist ei tuleks käsitada viimaste dubleerimisena. |
(7) |
Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudel, mille Euroopa järelevalveasutused (Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) esitasid komisjonile. |
(8) |
Euroopa järelevalveasutused on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja tulu ning küsinud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1093/2010, (2) nr 1094/2010 (3) ja nr 1095/2010 (4) artikliga 37 arvamust asjaomastelt sidusrühmade kogudelt, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad järgmist:
a) |
direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punktides 18 ja 19 sätestatud kontsernisiseste tehingute ja riskikontsentratsiooni määratluste täpsem sõnastamine, sätestades kriteeriumid selle hindamiseks, kas selline tehing või riskikontsentratsioon on märkimisväärne; |
b) |
direktiivi 2002/87/EÜ artiklite 7 ja 8 ning II lisa kohaselt vastu võetud õigusnormide kooskõlastamine järgmiste aspektide osas:
|
Artikkel 2
Märkimisväärsed kontsernisisesed tehingud
1. Märkimisväärsed kontsernisisesed tehingud võivad hõlmata järgmisi finantskonglomeraadisiseseid tehinguid:
a) |
investeeringud ja äriühingutevaheliste tehingute saldod, sh kinnisvara, võlakirjad, omakapital, laenud, hübriid- ja allutatud instrumendid, kollateraliseeritud võlakohustused, korraldused varade valitsemise või likviidsuse juhtimise tsentraliseerimiseks või kulude jagamiseks, pensionikorraldused, juhtimisteenused, back office- või muud teenused, dividendid, intressimaksed ja muud saadaolevad summad; |
b) |
garantiid, kohustused, akreditiivid ja muud bilansivälised tehingud; |
c) |
tehingud tuletisinstrumentidega; |
d) |
varade ja kohustuste ostmine, müümine ja liisimine; |
e) |
turustuslepingutega seotud kontsernisisesed tasud; |
f) |
tehingud riskipositsioonide ümberpaigutamiseks finantskonglomeraati kuuluvate üksuste vahel, sh tehingud eriotstarbeliste üksuste või abiettevõtjatega; |
g) |
kindlustus-, edasikindlustus- ja retrotsessioonitoimingud; |
h) |
tehingud, mis koosnevad mitmest seotud tehingust, milles varad või kohustused antakse üle finantskonglomeraadivälistele üksustele, kuid riskipositsioon tuuakse lõpuks finantskonglomeraati tagasi. |
2. Märkimisväärsete kontsernisiseste tehingute liikide kindlakstegemisel, asjakohaste künniste ja aruandeperioodide kindlaksmääramisel ning märkimisväärsete kontsernisiseste tehingute kontrollimisel võtavad koordinaator ja muud asjaomased pädevad asutused reguleeritud üksuste ja segafinantsvaldusettevõtjatega seoses arvesse eelkõige järgmist:
a) |
finantskonglomeraadi spetsiifiline struktuur, kontsernisiseste tehingute keerukus, vastaspoole konkreetne geograafiline asukoht ja see, kas vastaspool on reguleeritud üksus; |
b) |
negatiivsete mõjude võimalik edasikandumine finantskonglomeraadi sees; |
c) |
võimalik kõrvalehoidumine sektoripõhistest õigusnormidest; |
d) |
võimalikud huvide konfliktid; |
e) |
vastaspoole solventsuse ja likviidsuspositsioon; |
f) |
tehingud üksuste vahel, kes kuuluvad finantskonglomeraadi erinevatesse sektoritesse, kui nende kohta ei ole sektori tasandil juba aru antud; |
g) |
finantssektorisisesed tehingud, mille kohta ei ole juba sektoripõhiste õigusnormide kohaselt aru antud. |
3. Koordinaator ja muud asjaomased pädevad asutused lepivad kokku märkimisväärseid kontsernisiseseid tehinguid käsitleva aruande vormis ja sisus, sealhulgas keeles, esitamise kuupäevas ja suhtluskanalites.
4. Koordinaator ja muud asjaomased pädevad asutused kohustavad reguleeritud üksusi või segafinantsvaldusettevõtjaid esitama vähemalt järgmise teabe:
a) |
märkimisväärsete tehingute kuupäevad ja mahud, asjaomaste kontserni kuuluvate üksuste ja vastaspoolte nimed ja numbrid äriregistris või muud identifitseerimisnumbrid, sh juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI), kui see on asjakohane; |
b) |
märkimisväärsete kontsernisiseste tehingute lühikirjeldus vastavalt lõike 1 kohastele tehinguliikidele; |
c) |
konkreetse finantskonglomeraadi kõigi märkimisväärsete kontsernisiseste tehingute kogumaht aruandeperioodil; |
d) |
teave selle kohta, kuidas tegeletakse finantskonglomeraadi tasandil huvide konfliktide ja negatiivsete mõjude edasikandumise riskiga märkimisväärsete kontsernisiseste tehingute puhul, võttes arvesse finantskonglomeraadi strateegiat ühendada tegevused pangandus-, kindlustus- ja investeerimisteenuste sektoris, või sektoripõhine hinnang oma riskidele, milles käsitletakse muu hulgas huvide konfliktide ning negatiivsete mõjude edasikandumise riskiga tegelemist märkimisväärsete kontsernisiseste tehingute puhul. |
5. Direktiivi 2002/87/EÜ artikli 8 lõike 2 kohase künnise arvutamisel koondatakse tehingud, mis tehakse ühe majandustoimingu osana.
Artikkel 3
Märkimisväärne riskikontsentratsioon
1. Reguleeritud üksuste ja segafinantsvaldusettevõtjate puhul peetakse märkimisväärse riskikontsentratsiooni tekkimise põhjuseks riskipositsioone finantskonglomeraadiväliste vastaspoolte suhtes, juhul kui need riskipositsioonid
a) |
on otsesed või kaudsed; |
b) |
on bilansilised või bilansivälised; |
c) |
puudutavad reguleeritud või reguleerimata üksusi, finantskonglomeraadi samu või erinevaid finantssektoreid; |
d) |
kujutavad endast punktis a, b või c toodud riskipositsioonide kombinatsioone või vastastikmõju. |
2. Vastaspoole risk või krediidirisk hõlmab eelkõige riske, mis on seotud kontsernidesse kuuluvate omavahel seotud vastaspooltega, kes ei kuulu finantskonglomeraati, sh nende vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide akumuleerumine.
3. Märkimisväärse riskikontsentratsiooni liikide kindlakstegemise, asjakohaste künniste ja aruandeperioodide kindlaksmääramise ning märkimisväärse riskikontsentratsiooni kontrollimise puhul võtavad koordinaatorid ja muud asjaomased pädevad asutused reguleeritud üksuste ja segafinantsvaldusettevõtjatega seoses arvesse eelkõige järgmist:
a) |
solventsuse ja likviidsuspositsioon finantskonglomeraadi tasandil ja finantskonglomeraati kuuluva iga üksuse tasandil; |
b) |
finantskonglomeraadi suurus, komplekssus ja spetsiifiline struktuur, sh olemasolevad eriotstarbelised üksused, abiettevõtjad ja kolmandate riikide üksused; |
c) |
finantskonglomeraadi spetsiifiline riskijuhtimisstruktuur ja juhtimissüsteemi omadused; |
d) |
finantskonglomeraadi riskipositsioonide ja investeerimisportfelli hajutamine; |
e) |
finantskonglomeraadi finantstegevuste hajutamine geograafiliste piirkondade ja äriliinide osas; |
f) |
finantskonglomeraati kuuluvate üksuste riskitegurite seosed, korrelatsioon ja vastastikmõju; |
g) |
negatiivsete mõjude võimalik edasikandumine finantskonglomeraadi sees; |
h) |
võimalik kõrvalehoidumine sektoripõhistest õigusnormidest; |
i) |
võimalikud huvide konfliktid; |
j) |
riskide tase või suurus; |
k) |
finantskonglomeraadi eri finantssektoritesse kuuluvate üksuste riskipositsioonide võimalik akumuleerumine ja vastastikmõju, kui nende kohta ei ole sektori tasandil juba aru antud; |
l) |
riskipositsioonid finantskonglomeraadi finantssektori sees, mille kohta ei ole juba sektoripõhiste õigusnormide kohaselt aru antud. |
4. Koordinaator ja muud asjaomased pädevad asutused lepivad kokku märkimisväärset riskikontsentratsiooni käsitleva aruande vormis ja sisus, sealhulgas keeles, esitamise kuupäevas ja suhtluskanalites.
5. Koordinaator ja muud asjaomased pädevad asutused kohustavad reguleeritud üksuseid või segafinantsvaldusettevõtjaid esitama vähemalt järgmise teabe:
a) |
märkimisväärse riskikontsentratsiooni kirjeldus vastavalt lõike 1 kohastele riskiliikidele; |
b) |
märkimisväärse riskikontsentratsiooni jaotus vastaspoolte ja omavahel seotud vastaspoolte gruppide, geograafiliste piirkondade, majandussektorite ja vääringute kaupa; finantskonglomeraadi asjaomaste kontserni kuuluvate üksuste ja nende vastaspoolte nimed, numbrid äriregistris või muud identifitseerimisnumbrid, sh juriidilise isiku ülemaailmne tunnus (LEI), kui see on asjakohane; |
c) |
iga märkimisväärse riskikontsentratsiooni kogumäär aruandeperioodi lõpus, hinnatuna vastavalt kohaldatavatele sektoripõhistele õigusnormidele; |
d) |
asjakohasel juhul märkimisväärse riskikontsentratsiooni määr, võttes arvesse riskimaandamismeetmeid ja riskiga kaalumise tegureid; |
e) |
teave selle kohta, kuidas tegeletakse finantskonglomeraadi tasandil huvide konfliktide ja negatiivsete mõjude edasikandumise riskiga märkimisväärse riskikontsentratsiooni puhul, võttes arvesse finantskonglomeraadi strateegiat ühendada tegevused pangandus-, kindlustus- ja investeerimisteenuste sektoris, või sektoripõhine hinnang oma riskidele, milles käsitletakse muu hulgas huvide konfliktide ning negatiivsete mõjude edasikandumise riskiga tegelemist märkimisväärse riskikontsentratsiooni puhul. |
Artikkel 4
Järelevalvemeetmed
Ilma et see piiraks muid neile antud järelevalvevolitusi, teevad järelevalveasutused eelkõige järgmist:
1) |
kohustavad reguleeritud üksuseid või segafinantsvaldusettevõtjad, kui see on asjakohane,
|
2) |
määravad kindlaks asjakohased künnised märkimisväärse riskikontsentratsiooni ja märkimisväärsete kontsernisiseste tehingute kindlakstegemiseks ja kontrollimiseks. |
Artikkel 5
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 28. juuli 2015
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 35, 11.2.2003, lk 1.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).
(6) Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2009/138/EÜ, 25. november 2009, kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).