19.2.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 44/16 |
NÕUKOGU OTSUS 2010/96/ÜVJP,
15. veebruar 2010,
Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
ÜRO Julgeolekunõukogu rõhutas oma 26. mail 2009 vastu võetud resolutsioonis 1872 (2009) olukorra kohta Somaalias, et on oluline uuesti moodustada, välja õpetada, varustusega varustada ja alaliselt säilitada Somaalia julgeolekujõud, ning innustas liikmesriike ning piirkondlikke ja rahvusvahelisi organisatsioone pakkuma Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe ja varustamise jaoks tehnilist abi. ÜRO Julgeolekunõukogu tuletas oma 30. novembril 2009 vastu võetud resolutsioonis 1897 (2009) meelde oma varasemaid resolutsioone ning kinnitas veel kord, et austab Somaalia suveräänsust, territoriaalset terviklikkust, poliitilist iseseisvust ja ühtsust. |
(2) |
Nõukogu otsustas oma 27. juuli 2009. aasta järeldustes muuta aktiivsemaks tegevust rahu ja arengu edendamisel Somaalias. Selleks on nõukogu uurinud võimalusi, kuidas Euroopa Liit saaks toetada rahvusvahelisi jõupingutusi, muu hulgas julgeoleku valdkonnas. |
(3) |
Oma 17. novembri 2009. aasta järeldustes märkis nõukogu, et tuleks kaaluda Somaalia julgeolekusektorile täiendava Euroopa Liidu toetuse andmist, lähtudes terviklikust ELi lähenemisviisist Somaalia olukorra suhtes ning et see toetus peaks olema osa laiemast sidusast raamistikust, mille alusel teeb EL tihedat koostööd ja tagab koordineerimise Aafrika Liidu, ÜRO ja muude asjaomaste partnerite, eelkõige USAga. Seoses Aafrika Liiduga rõhutas nõukogu lisaks, et oluline on Aafrika Liidu Somaalia missiooni (AMISOM) roll. |
(4) |
Nõukogu kiitis 17. novembril 2009 heaks kriisiohjamise kontseptsiooni võimaliku Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni jaoks, et toetada Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse julgeolekujõudude väljaõpet, ning taotles täiendava planeerimise läbiviimist. Sellest lähtuvalt määras poliitika- ja julgeolekukomitee planeerimisüksuse. |
(5) |
Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus märkis vastavalt oma 18. novembri 2009. aasta ja 23. jaanuari 2010. aasta kirjas, et hindab kõrgelt Euroopa Liidu püüdlusi koordineerida Somaalia riiklike relvajõudude väljaõpet ja tema jõupingutusi rahu ja stabiilsuse saavutamiseks Somaalias, ning kinnitas Euroopa Liidule oma kohustust kanda vastutust noorsõdurite värbamise, väljaõppe ja alalise varu säilitamise eest; samuti rõhutas kohustust luua Somaalias laiapõhjalisem julgeolekusektor. |
(6) |
Aafrika Liidu eriesindaja asetäitja Somaalias tervitas oma 30. novembri 2009. aasta kirjas Aafrika Liidu komisjoni nimel ELi positiivset seisukohta seoses enam kui 2 000 Somaalia relvajõududesse kuuluva isiku väljaõppega. |
(7) |
8. detsembril 2009 valis nõukogu võimalikuks ELi sõjaliseks missiooniks sõjalis-strateegilise tegevusvariandi. |
(8) |
Oma 31. detsembri 2009. aasta aruandes ÜRO Julgeolekunõukogule osutas ÜRO peasekretär kriisiohjamise kontseptsioonile seoses võimaliku Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooniga Somaalia valitsuse julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks ning rõhutas, et ELi koolitajatelt eeldatakse väljaõppe pakkumise alase ELi planeerimise käigus ühtlustatud ja heakskiidetud õppekavade järgimist. |
(9) |
Uganda kaitseministeerium tervitas oma 5. jaanuari 2010. aasta kirjas Euroopa Liidu kavandatavat missiooni, millega toetatakse Somaalia julgeolekusektorit, ja kutsus Euroopa Liitu üles osalema vähemalt ühe aasta jooksul Ugandas toimuvas Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse riiklike julgeolekujõudude väljaõppetegevuses. |
(10) |
Euroopa Liit tegi 20. jaanuaril 2010 föderaalsele üleminekuvalitsusele pakkumise toetada Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse julgeolekujõudude väljaõpet. |
(11) |
Oma 25. jaanuari 2010. aasta järeldustes leppis nõukogu kokku luua sõjaline missioon, et toetada Somaalia julgeolekujõudude väljaõpet Ugandas, kus juba toimub Somaalia vägede väljaõpe. Missioon aitaks samuti hõlbustada ELi tegevuse kooskõlastamist AMISOMiga. Peale selle leppis nõukogu kokku, et ELi sõjaline missioon käivitatakse uute väljaõpet saavate isikute värbamisel, mis kava kohaselt algab 2010. aasta kevadel, ning et see viiakse läbi partneritega, sealhulgas föderaalse üleminekuvalitsusega, Ugandaga, Aafrika Liiduga, ÜROga ja USAga põhjalikult kooskõlastatult. Nõukogu tunnistas vajadust viia koolitus läbi ulatuslikuma rahvusvahelise tegevuse ühe osana ning hõlmata selles muu hulgas ka väljaõpet saavate isikute kontrolli, relvajõudude jälgimist ja juhendamist pärast nende naasmist Mogadishusse ning sõdurite palga jaoks raha eraldamist ja palga väljamaksmist. |
(12) |
Poliitika- ja julgeolekukomitee peaks nõukogu ning Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja vastutusel tegema poliitilist kontrolli ELi sõjalise missiooni üle, andma selle jaoks strateegilisi suuniseid ning tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 38 kolmanda lõiguga. |
(13) |
On vaja pidada läbirääkimisi kolmandate riikide osalemist ELi missioonidel ning ELi üksuste ja isikkooseisu staatust käsitlevate rahvusvaheliste kokkulepete üle ja need sõlmida. |
(14) |
Liikmesriigid peaksid katma käesolevast otsusest tulenevad sõjalise või kaitsetähendusega tegevuskulud vastavalt ELi lepingu artikli 41 lõikele 2 ja kooskõlas nõukogu 18. detsembri 2008. aasta otsusega 2008/975/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena) (1) (edaspidi „ATHENA”). |
(15) |
ELi lepingu artikli 28 lõike 1 kohaselt tuleb nõukogu otsustes kindlaks määrata Euroopa Liidule kättesaadavaks tehtavad vahendid. ELi sõjalise missiooni ühiste kulude lähtesumma 12 kuu kohta on hetkel täpseim hinnanguline summa ning see ei mõjuta lõplikke summasid, mis sisalduvad eelarves, mis kiidetakse heaks ATHENAs kehtestatud korra kohaselt. |
(16) |
Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5 ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Taani ei osale seega missiooni rahastamises, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Missioon
1. Euroopa Liit viib läbi sõjalise väljaõppemissiooni (edaspidi „EUTM Somalia”), et toetada föderaalse üleminekuvalitsuse kui toimiva Somaalia kodanikke teeniva valitsuse tugevdamist. Eelkõige on ELi sõjalise missiooni eesmärk toetada ulatuslikke ja jätkusuutlikke võimalusi Somaalia julgeolekujõudude väljaarendamiseks, tugevdades selleks Somaalia julgeolekujõudusid, pakkudes spetsiaalset sõjalist väljaõpet ja toetades Uganda pakutavat väljaõpet 2 000 Somaalia noorsõdurile kuni rühma tasemeni (kaasa arvatud), sealhulgas pakkudes ohvitseridele ja allohvitseridele sobivat moodulipõhist ja oludele kohandatud väljaõpet. ELi sõjaline missioon teeb tihedat koostööd ja tagab koordineerimise teiste rahvusvahelise kogukonna osalejatega, eelkõige ÜRO, Aafrika Liidu missiooniga Somaalias (AMISOM) ja Ameerika Ühendriikidega.
2. Sel eesmärgil ELi korraldatav sõjaline väljaõpe toimub peamiselt Ugandas kooskõlas ELi missiooni poliitilise eesmärgiga toetada Somaalia julgeolekujõudude väljaõpet, nagu on määratletud 17. novembril 2009 nõukogu heaks kiidetud kriisiohjamise kontseptsioonis. Kõnealuse ELi sõjalise missiooni üks element asub ka Nairobis.
Artikkel 2
ELi missiooni ülema nimetamine
1. Kolonel Ricardo GONZÁLEZ ELUL nimetatakse käesolevaga ELi missiooni ülemaks.
2. ELi missiooni ülem täidab ELi operatsiooni ülema ja ELi relvajõudude juhataja funktsioone.
Artikkel 3
ELi missiooni operatsiooni peakorteri määramine
ELi missiooni peakorter asub Ugandas. Selle hulka kuuluvad Nairobis asuv kontaktbüroo ja Brüsselis asuv tugiüksus. Peakorter toimib nii operatsiooni peakorterina kui ka vägede peakorterina.
Artikkel 4
Missiooni planeerimine ja käivitamine
Otsuse ELi sõjalise missiooni käivitamise kohta võtab pärast missiooni plaani heakskiitmist vastu nõukogu.
Artikkel 5
Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine
1. Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu ning Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) vastutusel ELi sõjalise missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 asjakohaseid otsuseid. Kõnealune volitus hõlmab õigust teha muudatusi planeerimisdokumentidesse, sealhulgas missiooni plaani ja käsuliini. Volituste hulka kuulub samuti õigus võtta vastu ELi missiooni ülema nimetamist käsitlevad otsused. Seoses ELi sõjalise missiooni eesmärkide ja lõpetamisega jääb otsustusõigus nõukogule.
2. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.
3. Poliitika- ja julgeolekukomitee saab ELi sõjalise komitee esimehelt korrapäraselt aruandeid ELi sõjalise missiooni läbiviimise kohta. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib vajaduse korral kutsuda ELi missiooni ülema oma koosolekutele.
Artikkel 6
Sõjaline juhtimine
1. ELi sõjaline komitee tagab ELi missiooni ülema vastutusel läbi viidava ELi sõjalise missiooni nõuetekohase täitmise.
2. ELi sõjaline komitee saab ELi missiooni ülemalt korrapäraselt aruandeid. Komitee võib vajaduse korral kutsuda ELi missiooni ülema oma koosolekutele.
3. ELi sõjalise komitee esimees on ELi missiooni ülema peamiseks kontaktisikuks.
Artikkel 7
Euroopa Liidu tegevuste rakendamine ja järjepidevus
1. Kõrge esindaja tagab käesoleva otsuse rakendamise ja tagab samuti selle kooskõla kogu Euroopa Liidu välistegevusega, komisjoni asepresidendina sealhulgas ka liidu arenguprogrammidega.
2. ELi missiooni ülem abistab kõrget esindajat käesoleva otsuse rakendamisel.
Artikkel 8
Kolmandate riikide osalemine
1. Ilma et see piiraks Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ja ühtset institutsioonilist raamistikku ning kooskõlas Euroopa Ülemkogu asjakohaste suunistega, võib kolmandaid riike kutsuda missioonil osalema.
2. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed kutsuma kolmandaid riike osalema ning tegema ELi missiooni ülema ja ELi sõjalise komitee soovitusel asjakohaseid otsuseid pakutava osaluse vastuvõtmise kohta.
3. Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkulepetega, mis sõlmitakse lähtuvalt ELi lepingu artiklist 37 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 218 sätestatud korras. Kui Euroopa Liit ja kolmas riik on sõlminud kokkuleppe, millega kehtestatakse raamistik kõnealuse kolmanda riigi osalemise kohta liidu kriisiohjamismissioonidel, kehtivad sellise kokkuleppe sätted kõnealuse missiooni kontekstis.
4. ELi sõjalisse missiooni märkimisväärse sõjalise panuse andnud kolmandatel riikidel on missiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel liikmesriikidel.
5. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid panustajate komitee loomiseks, juhul kui kolmandad riigid peaksid andma märkimisväärse sõjalise panuse.
Artikkel 9
ELi juhitava isikkoosseisu staatus
ELi juhitavate üksuste ja isikkoosseisu staatust, sealhulgas privileege, immuniteete ja täiendavaid tagatisi, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks ja sujuvaks tegevuseks, võib käsitleda kokkulepetes, mis sõlmitakse lähtuvalt ELi lepingu artiklist 37 ja ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3 sätestatud korras.
Artikkel 10
Rahastamiskord
1. ELi sõjalise missiooni ühiseid kulusid hallatakse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta otsuse 2008/975/ÜVJP (millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena)) (2) alusel („ATHENA”).
2. ELi sõjalise missiooni ühiste kulude lähtesumma on 4,8 miljonit eurot. ATHENA artikli 32 lõikes 3 osutatud lähtesumma protsent on 60 %.
Artikkel 11
Teabe andmine kolmandatele osapooltele
1. Kõrge esindaja on volitatud kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega (3) andma Ühendatud Rahvaste Organisatsioonile (ÜRO), Aafrika Liidule, AMISOMile ja muudele käesoleva otsusega seotud kolmandatele osapooltele Euroopa Liidu salastatud teavet ja dokumente, mis on koostatud kõnealuse ELi sõjalise missiooni jaoks ning kuni salastatuse tasemeni, mis vastab asjakohastele nõuetele iga teabe saaja puhul.
2. Kõrge esindaja on volitatud andma ÜRO-le, Aafrika Liidule ja AMISOMile ning muudele käesoleva otsusega seotud kolmandatele osapooltele Euroopa Liidu mittesalastatud dokumente, mis käsitlevad nõukogus ELi sõjalise missiooniga seoses peetud arutelusid ning mille puhul kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus tulenevalt nõukogu kodukorra (4) artikli 6 lõikest 1.
Artikkel 12
Jõustumine ja lõpetamine
1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
2. ELi sõjaline missioon lõpeb 2011. aastal pärast kahe järjestikuse kuuekuulise väljaõppeperioodi lõppu.
3. Käesolev otsus tunnistatakse kehtetuks alates ELi peakorteri, Nairobis asuva kontaktbüroo ja Brüsselis asuva tugiüksuse sulgemise kuupäevast kooskõlas ELi sõjalise missiooni lõpetamiseks heaks kiidetud kavadega ning mõjutamata ELi sõjalise missiooni raamatupidamisaruannete auditeerimist ja esitamist käsitlevaid menetlusi.
Artikkel 13
Avaldamine
1. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
2. Poliitika- ja julgeolekukomitee otsused ELi missiooni ülema ametisse nimetamiste kohta, samuti poliitika- ja julgeolekukomitee otsused kolmandate riikide panuste ning panustajate komitee moodustamise kohta, avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 15. veebruar 2010
Nõukogu nimel
eesistuja
Á. GABILONDO
(1) ELT L 345, 23.12.2008, lk 96.
(2) ELT L 345, 23.12.2008, lk 96.
(3) Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1).
(4) Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).