25.6.2009 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 162/6 |
KOMISJONI OTSUS,
16. juuni 2009,
kriteeriumide kohta, mille põhjal otsustatakse, kas lipuriigi nimel tegutseva organisatsiooni tegevust võib käsitada meresõiduohutust ning keskkonda lubamatult ohustavana
(teatavaks tehtud numbri K(2009) 4398 all)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2009/491/EÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kui liikmesriik otsustab oma lipu all sõitvate laevade puhul, kas volitada organisatsioone täielikult või osaliselt tegema tunnistustega seotud kontrollimisi ja ülevaatusi vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele konventsioonidele ja vajaduse korral väljastama või uuendama asjakohaseid tunnistusi, või usaldada kõnealuste kontrollimiste ja ülevaatuste tegemine täielikult või osaliselt organisatsioonidele, annab ta need ülesanded üksnes direktiivi 94/57/EÜ artikli 4 kohaselt tunnustatud organisatsioonidele. |
(2) |
Tunnustatud organisatsiooni tegevus meresõiduohutuse ja merereostuse vältimise vallas, mida mõõdetakse kõikidel organisatsiooni klassifitseeritud laevadel lipuriigist olenemata, on kõnealuse organisatsiooni tegevuse oluline näitaja. |
(3) |
Tunnustatud organisatsioonide senist tegevust meresõiduohutuse ja merereostuse vältimise vallas hinnatakse andmete põhjal, mis on saadud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ja/või muude sarnaste vahendite abil. Muid näitajaid võib saada tunnustatud organisatsioonide klassifitseeritud laevadega toimunud õnnetuste analüüsi teel. |
(4) |
Kuna tunnustatud organisatsioonid tegutsevad kogu maailmas, on asjakohane hinnata nende tegevust piisavalt suures geograafilises piirkonnas. |
(5) |
Sarnaselt vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumile avaldatakse korrapäraselt andmeid nii Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve poolt kui ka sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Tokyo memorandumi alusel. Neid tuleks andmete järjepidevuse ja täpsuse poolest käsitleda võrreldavalt usaldusväärsete allikatena, kui hinnatakse tunnustatud organisatsioonide tegevust meresõiduohutuse alal ja merereostuse vältimisel. |
(6) |
Vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ja vastastikuse mõistmise Tokyo memorandumi alusel ning Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve poolt avaldatud andmete puhul kehtib eelneva kaebuse esitamise süsteem, mis võimaldab asjaomastel tunnustatud organisatsioonidel andmeid vaidlustada. Sellepärast tuleks kõnealuseid andmeid pidada piisavalt usaldusväärseteks allikateks ning neid tuleks kasutada tunnustatud organisatsioonide meresõiduohutuse ja merereostuse vältimise alase tegevuse hindamise kriteeriumide kehtestamiseks. |
(7) |
Laevade kinnipidamise andmete analüüs, kui sellised andmed on kättesaadavad, peaks eraldi arvesse võtma tunnustatud organisatsiooniga seotud kinnipidamisi. Analüüs tuleks teha viisil, mis vähendab ohtu, et väikesed ja/või konkreetse lipuga seotud üldkogumid, mida võib esineda teatavate piiratud tunnustusega organisatsioonide poolt klassifitseeritud laevastike puhul, ei põhjustaks statistilisi moonutusi. |
(8) |
Andmete allikad peavad olema läbipaistvad ja erapooletud ning suutma tagada andmete piisava usaldusväärsuse, ammendavuse ja järjepidevuse. Sellepärast võib piisavalt täielike avalike allikate puudumisel hankida laevaõnnetuste andmeid äritegevusega seotud andmeallikatest ja neid arvesse võtta tingimusel, et on võimalik piisavalt tagada eespool osutatud kriteeriumide täitmine. |
(9) |
Organisatsioonide meresõiduohutuse ja merereostuse vältimise alase tegevuse hindamisel tuleks arvesse võtta ka liikmesriikide poolt direktiivi 94/57/EÜ artikli 12 alusel esitatud teateid. |
(10) |
Tunnustatud organisatsiooni tegevust meresõiduohutuse ja merereostuse vältimise vallas, sealhulgas muid näitajaid nagu näiteks laevaõnnetused, tuleks hinnata nii, et see võimaldaks teha õiglaseid ja proportsionaalseid otsuseid, mis lähtuvad organisatsiooni struktuurilisest suutlikkusest täita kõrgeimaid kutsestandardeid. Sellepärast tuleb kõnealust tegevust käsitlevaid andmeid võrrelda mõistliku ajavahemiku jooksul. |
(11) |
Hindamissüsteemi otstarbekuse ja õigluse tagamiseks tuleb tunnustatud organisatsioonidele anda mõistlik ajavahemik, et nad saaksid süsteemi oma juhtimisotsustes arvesse võtta, andes samas komisjonile võimaluse hinnata süsteemi toimimist ja teha vajalikud kohandused. |
(12) |
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„tunnustatud organisatsioon” – vastavalt direktiivi 94/57/EÜ artiklile 4 tunnustatud organisatsioon; |
2) |
„vastastikuse mõistmise Pariisi memorandum” (edaspidi: „Pariisi memorandum”) – sadamariigi kontrolli käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, mis allkirjastati Pariisis 26. jaanuaril 1982, käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga; |
3) |
„vastastikuse mõistmise Tokyo memorandum” (edaspidi: „Tokyo memorandum”) – Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas sadamariigi kontrolli käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, mis allkirjastati Tokyos 1. detsembril 1993, käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga; |
4) |
„tunnustatud organisatsiooniga seotud kinnipidamine” – tunnustatud organisatsioon, mis tegi laeva ülevaatuse või väljastas tunnistuse, kandis vastutust seoses puudustega, mis üksi või ühiselt põhjustasid kinnipidamise, nagu see on määratletud asjaomase sadamariigi kontrolli kavas; |
5) |
„laevaõnnetus” – IMO resolutsioonis A.849(20) määratletud laevaõnnetus. |
Artikkel 2
Kriteeriumid, mille põhjal otsustatakse, kas lipuriigi nimel tegutseva organisatsiooni tegevust võib käsitada meresõiduohutust ning keskkonda lubamatult ohustavana, on sätestatud I lisas.
Artikkel 3
1. Komisjon võib otsustades, kas lipuriigi nimel tegutseva organisatsiooni tegevust võib käsitada meresõiduohutust ning keskkonda lubamatult ohustavana, võtta lisaks I lisas sätestatud kriteeriumidele arvesse ka talle teadaolevaid juhtumeid, mille puhul:
a) |
kohtus või vahekohtumenetluses on tõendatud, et tunnustatud organisatsiooni klassifitseeritud laevaga toimunud laevaõnnetuse põhjustas kõnealuse tunnustatud organisatsiooni, tema asutuste, töötajate, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute tahtlik tegevus või tegematajätmine või raske hooletus ning |
b) |
komisjonile teadaolevate andmete põhjal võib järeldada, et kõnealuse tahtliku tegevuse või tegematajätmise või raske hooletuse põhjustasid puudused organisatsiooni struktuuris, tööjuhistes ja/või sisekontrollis. |
2. Komisjon võtab arvesse juhtumi tõsidust ja püüab kindlaks teha, kas juhtumi kordumine või muud asjaolud viitavad organisatsiooni suutmatusele lõikes 1 osutatud puudused kõrvaldada ja töötulemusi parandada.
Artikkel 4
1. Komisjon hindab I lisas sätestatud kriteeriume kolme aasta möödumisel käesoleva otsuse jõustumisest.
2. Vajaduse korral muudab komisjon direktiivi 94/57/EÜ artikli 7 lõikes 2 osutatud korras I lisa, et:
a) |
kohandada kõnealuseid kriteeriume tagamaks nende otstarbekuse ja õigluse; |
b) |
määrata kindlaks nimetatud direktiivi artikli 9 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 2 ettenähtud meetmete kohaldamise künnised. |
Artikkel 5
Teadete esitamisel komisjonile ja teistele liikmesriikidele vastavalt direktiivi 94/57/EÜ artiklile 12 kasutavad liikmesriigid II lisas sätestatud ühtlustatud vormi.
Artikkel 6
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 16. juuni 2009
Komisjoni nimel
asepresident
Antonio TAJANI
(1) EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20.
I LISA
1. SADAMARIIGI KONTROLL
1.1. Tunnustatud organisatsiooniga seotud kinnipidamiste osakaal kolme aasta jooksul tehtud kontrollide koguarvust
Valemid:
Ul = N · p + 0,5 + z · [N · p · (1 – p)]1/2
Uh = N · p – 0,5 – z · [N · p · (1 – p)]1/2
kus:
n |
= |
tunnustatud organisatsiooniga seotud kinnipidamiste arv |
Ul |
= |
halbade kuni keskmiste tulemuste künnis |
Uh |
= |
keskmiste kuni heade tulemuste künnis |
N |
= |
kontrollide koguarv (miinimumarv = 60) |
p |
= |
fikseeritud mõõdupuu = 0,02 |
z |
= |
statistilise tähtsuse tegur = 1,645 |
1.1.1. Pariisi memorandum
n > Ul |
6 punkti |
Ul ≥ n ≥ Uh |
3 punkti |
Uh > n |
0 punkti |
1.1.2. Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve (1)
n > Ul |
6 punkti |
Ul ≥ n ≥ Uh |
3 punkti |
Uh > n |
0 punkti |
1.1.3. Tokyo memorandum
n > Ul |
6 punkti |
Ul ≥ n ≥ Uh |
3 punkti |
Uh > n |
0 punkti |
Kui Uh < 0, siis loetakse, et Uh = 0.
Kui n = 0,siis antakse 0 punkti olenemata Uh väärtusest.
1.2. Tunnustatud organisatsiooniga seotud kinnipidamiste osakaal kontrollide koguarvust
1.2.1. Pariisi memorandum
Aastane – võrreldes eelmise kolme aastaga
suurenemine |
1 punkti |
muutumatu |
0 punkti |
vähenemine |
– 1 punkti |
1.2.2. Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve (1)
Aastane – võrreldes eelmise kolme aastaga
suurenemine |
1 punkti |
muutumatu |
0 punkti |
vähenemine |
– 1 punkti |
1.2.3. Tokyo memorandum
Aastane – võrreldes eelmise kolme aastaga
suurenemine |
1 punkti |
muutumatu |
0 punkti |
vähenemine |
– 1 punkti |
Kui tunnustatud organisatsiooni kinnipidamismäär on kahel järjestikusel ajavahemikul 0 %, loetakse see positiivseks tulemuseks ja antakse sama punktide arv kui kinnipidamismäära vähenemise korral.
1.3. Kinnipidamiste osakaal kolme aasta jooksul tehtud kontrollide koguarvust
Valemid:
Ul = N · p + 0,5 + z · [N · p · (1 – p)]1/2
kus:
n |
= |
kinnipidamiste arv |
Ul |
= |
halbade tulemuste künnis |
N |
= |
kontrollide koguarv (miinimumarv = 60) |
p |
= |
fikseeritud mõõdupuu = 0,05 |
z |
= |
statistilise tähtsuse tegur = 1,645 |
1.3.1. Pariisi memorandum
n > Ul |
1 punkti |
Ul ≥ n |
0 punkti |
1.3.2. Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve (1)
n > Ul |
1 punkti |
Ul ≥ n |
0 punkti |
1.3.3. Tokyo memorandum
n > Ul |
1 punkti |
Ul ≥ n |
0 punkti |
1.4. Sama laeva kaks tunnustatud organisatsiooniga seotud kinnipidamist viimase 12 kuu jooksul (aastased andmed; vastavalt Pariisi memorandumi, Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve ja Tokyo memorandumi andmetele)
Juhtumite arv |
Punktide arv |
1 või 2 |
1 punkt laeva kohta |
3–5 |
2 punkt laeva kohta |
> 5 |
3 punkt laeva kohta |
1.5. Sama laeva kaks tunnustatud organisatsiooniga seotud kinnipidamist viimase 24 kuu jooksul (aastased andmed viimase 24 kuu kohta; vastavalt Pariisi memorandumi, Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve ja Tokyo memorandumi andmetele)
1 punkt iga laeva kohta. Punkti 1.4 all juba loetud juhtumid jäetakse välja.
1.6. Sama laeva kolm või rohkem tunnustatud organisatsiooniga seotud kinnipidamist viimase 24 kuu jooksul (aastased andmed viimase 24 kuu kohta; vastavalt Pariisi memorandumi, Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve ja Tokyo memorandumi andmetele)
3 punkti iga laeva kohta, mis lisatakse punkti 1.4 või 1.5 alusel antud punktidele.
1.7. Musta ja valge nimekirja lippude tulemuste erinevus (tunnustatud organisatsiooniga seotud kinnipidamised – määrad vastavalt Pariisi memorandumile)
Protsentide erinevus
> 2 |
+ 3 punkti |
1 – 2 |
+ 2 punkti |
0,5 – 1 |
+ 1 punkti |
< 0,5 |
– 1 punkti |
Kui tunnustatud organisatsiooni tulemuste erinevuse arvutamiseks ei ole piisavalt andmeid, siis antakse 0 punkti.
2. LIIKMESRIIKIDE TEATED
1 punkt iga teatatud juhtumi kohta, maksimaalselt 3 punkti.
(1) Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve andmete kasutamisel võib kontrollide koguarvu asemel kasutada kalendriaasta jooksul riiki külastanud laevade arvu, kui kontrollide koguarvu andmed ei ole kättesaadavad.
II LISA
TEADE
vastavalt direktiivi 94/57/EÜ artiklile 12
„Teostades oma kontrolliõigust ja täites kohustusi sadamariikidena, teavitavad liikmesriigid komisjoni ja teisi liikmesriike ning asjaomast lipuriiki, kui nad avastavad, et lipuriigi nimel tegutsev organisatsioon on väljastanud rahvusvaheliste konventsioonide asjakohastele nõuetele mittevastavale laevale kehtiva tunnistuse või et kehtiva klassifikatsioonitunnistusega laeval esineb puudusi kõnealuse tunnistusega hõlmatud valdkondades. Käesoleva artikli kohaldamisel teavitatakse üksnes laevadest, mis kujutavad endast tõsist ohtu meresõiduohutusele ja keskkonnale või mille osas on näha organisatsioonide eriti hooletut käitumist. Asjaomast tunnustatud organisatsiooni teavitatakse juhtumist esialgse kontrollimise ajal, et ta saaks viivitamata võtta edasisi meetmeid.”
Nende juhtumite kindlakstegemiseks, kus tunnustatud organisatsioon ei ole avastanud ülevaadatud laeva seisundi olulisi puudusi ning sellest tuleb teatada komisjonile, teistele liikmesriikidele ja asjaomasele lipuriigile, kohaldatakse järgmisi kriteeriume:
1) |
avastamata jätmine on seotud tunnustatud organisatsiooni tehtava kohustusliku ülevaatusega ja on ilmselgelt tingitud tunnustatud organisatsiooni raskest hooletusest, ettevaatamatusest või tegematajätmisest; |
2) |
tunnustatud organisatsiooni poolt avastamata jäetud puudused esinevad laevakere ja/või masinate ja/või ohutusvahendite konstruktsioonielementidel ning on piisavalt tõsised, et:
|
Teates antakse ülevaade juhtumist koos üksikasjadega, miks eespool loetletud kriteeriumid loeti täidetuks.
Asjakohasel juhul tuleks lisada ka järgmised tõendid:
(1) |
laeva ohutuse tunnistuste koopiad; |
(2) |
dokumendid, mis on seotud tunnustatud organisatsiooni seadusjärgsete ülesannete täitmisega enne puuduste avastamist; |
(3) |
tõendid lipuriigi, sadamariigi või vastuvõtva riigi võetud meetmete kohta; |
(4) |
koopia ülevaatusaktist, mille klassifitseerimisühing on väljastanud laeva kontrollimisel pärast puuduste avastamist; |
(5) |
puudustega kohtade digitaalfotod. |
Teadete esitamiseks kasutatakse lisatud vormi.
Teade esitatakse komisjonile, Euroopa Meresõiduohutuse Ametile ja kõikidele liikmesriikidele.