30.9.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 253/1 |
ELI-CTC ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2022,
25. august 2022,
millega muudetakse ühistransiidiprotseduuri konventsiooni I, IIIa ja IV liites esitatud transiidideklaratsioonide andmeelementide nõudeid ning haldusabi eeskirju [2022/1669]
ELi-CTC ÜHISKOMITEE,
võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni, eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,
ning arvestades järgmist:
(1) |
20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon“) artikli 15 lõike 3 punkti a kohaselt võtab konventsiooniga moodustatud ühiskomitee oma otsusega vastu konventsiooni liidete muudatusi. |
(2) |
Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (2) B lisa on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/234 (3). Nimetatud lisas sätestatakse transiidideklaratsiooni andmeelementide nõuded, et paremini ühtlustada ühiseid andmenõudeid, mida kasutatakse teabe säilitamiseks ja vahetamiseks tolliasutuste vahel ning tolliasutuste ja ettevõtjate vahel. Niisugune horisontaalne ühtlustamine on vajalik, et tagada selliste elektrooniliste tollisüsteemide vaheline koostalitlus, mida kasutatakse eri liiki deklaratsioonide ja teadete korral. Konventsiooni IIIa liite B6a lisa peegeldab delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisa ja seepärast tuleks seda vastavalt muuta. |
(3) |
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (4) B lisa on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/235 (5). Nimetatud lisas sätestatakse transiidideklaratsiooni ühiste andmeelementide vormingud ja koodid, et paremini ühtlustada ühiste andmeelementide vorminguid ja koode, mida kasutatakse teabe säilitamiseks ja vahetamiseks tolliasutuste vahel ning tolliasutuste ja ettevõtjate vahel. Ühiste andmeelementide vorminguid ja koode on vaja ühtlustada, tagamaks, et eri liiki deklaratsioonide ja teadete jaoks kasutatud elektroonilised tollisüsteemid on koostalitlusvõimelised, kui ühised andmenõuded on ühtlustatud. Konventsiooni IIIa liite A1a lisa peegeldab komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 B lisa ja seepärast tuleks seda vastavalt muuta. |
(4) |
Selleks et parandada transiidideklaratsioonide andmeelementide nõuete loetavust ning vastavaid vorminguid ja koode, tuleks konventsiooni IIIa liite A1a ja B6a lisa liita üheks A1a lisaks. |
(5) |
Konventsiooni I liites tuleks parandada viited III liitele ja asendada need IIIa liitega sätete puhul, mida kohaldatakse alates komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/578 (6) lisas osutatud uuendatud transiidi andmevahetuse süsteemi kasutuselevõtmisest. |
(6) |
Konventsiooni IV liite sätted, mis käsitlevad vastastikust abi nõuete sissenõudmisel, on kehtinud suhteliselt kaua ja neid ei ole muudetud. Need sätted on olulised, kuna kaitsevad ühistransiidiprotseduuri riikide, liidu ja liikmesriikide finantshuve. Need sätted tuleks läbi vaadata, et viia need kooskõlla vastavate liidu õigusnormidega. |
(7) |
Konventsiooni tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1) Konventsiooni I liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse A lisale.
2) Konventsiooni IIIa liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse B lisale.
3) Konventsiooni IV liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse C lisale.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 25. august 2022
Ühiskomitee nimel
eesistuja
Matthias PETSCHKE
(1) EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.
(2) Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).
(3) Komisjoni 7. detsembri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/234, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 ühiste andmenõuete osas ja delegeeritud määrust (EL) 2016/341 teatavatel vormidel kasutatavate koodide osas (ELT L 63, 23.2.2021, lk 1).
(4) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).
(5) Komisjoni 8. veebruari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/235, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 ühiste andmenõuete vormingute ja koodide, teatavate järelevalve-eeskirjade ning kauba tolliprotseduurile suunamiseks pädeva tolliasutuse osas (ELT L 63, 23.2.2021, lk 386).
(6) Komisjoni 11. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/578, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (ELT L 99, 15.4.2016, lk 6).
A lisa
Konventsiooni I liidet muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 25 teises lõigus asendatakse sõnad „III liite A1a ja B6a lisas“ järgmisega: „IIIa liite artiklites 5 ja 6 ning A1a lisas“. |
2) |
Artikli 27 teises lõigus asendatakse sõnad „III liite artiklitele 5 ja 6 ning B6a lisale“ järgmisega: „IIIa liite artiklitele 5 ja 6 ning A1a lisale“. |
3) |
Artikli 41 lõikes 3 asendatakse sõnad „III liite“ järgmisega: „IIIa liite“. |
B lisa
Konventsiooni IIIa liidet muudetakse järgmiselt.
1) |
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
|
2) |
Artikli 7 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
|
3) |
Artiklis 8 asendatakse sõnad „käesoleva liite“ järgmisega: „III liite“. |
4) |
Artiklis 9 lisatakse sõnade „B10 lisas“ ette järgmised sõnad: „III liite“. |
5) |
Artikli 10 lõikes 1 lisatakse sõnade „C3 lisas“ ette järgmised sõnad: „III liite“. |
6) |
Artikli 11 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
|
7) |
A1a lisa asendatakse järgmisega: „A1a LISA TRANSIIDIDEKLARATSIOONI ÜHISED ANDMENÕUDED Käesolevat lisa hakatakse kohaldama alates rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud uuendatud NCTSi kasutuselevõtmise kuupäevadest, välja arvatud I liite artikli 55 lõike 1 punktis h osutatud transiidideklaratsioonina kasutatava elektroonilise transpordidokumendiga seotud andmeelemendid, mida hakatakse kohaldama hiljemalt alates 1. maist 2018. I JAOTIS ANDMENÕUDED I PEATÜKK Andmenõuete tabeli sissejuhatavad märkused
II PEATÜKK Tabeli selgitus 1. jagu Veergude pealkirjad
2. jagu Veergude pealkirjad
3. jagu Sümbolid veergudes „Deklaratsioon“
4. jagu Sümbolid veerus „Vorming“ Atribuudiga seotud selgitustes kasutatavad mõisted „tüüp/pikkus“ näitavad andmetüübi ja -pikkuse puhul kehtivaid nõudeid. Andmetüüpide koodid on järgmised:
Koodile järgnev number näitab andmete lubatavat pikkust. Kehtib järgmine kord. Kaks valikulist punkti pikkusenäitaja ees tähendavad, et andmetel ei ole kindlat pikkust, kuid nimetatud näitaja määrab ära numbrite maksimaalse arvu. Koma tähendab, et atribuudis võib olla kümnendkohti; koma ees olev number näitab atribuudi kogupikkust, koma järel olev number näitab komale järgnevate numbrite maksimaalset arvu. Välja pikkuste ja vormingute näited:
II JAOTIS TRANSIIDIDEKLARATSIOONIDE ÜHISTE ANDMENÕUETE TABEL I PEATÜKK Tabel
II PEATÜKK Märkused
III JAOTIS TRANSIIDIDEKLARATSIOONI ÜHISTE ANDMENÕUETEGA SEOTUD MÄRKUSED JA KOODID Atribuudiga seotud selgitustes kasutatavad mõisted „tüüp/pikkus“ näitavad andmetüübi ja -pikkuse puhul kehtivaid nõudeid. Andmetüüpide koodid on järgmised: 11. rühm – teave sõnumi kohta (sh protseduuride koodid)
Märkida asjakohane kood. Kasutatavad koodid on järgmised:
Märkida asjakohane kood. Kasutatavad koodid on järgmised:
Artikli number deklaratsioonis, kui kaubanimetusi on rohkem kui üks.
Märkida asjakohaste koodidega, kas deklaratsioon on kombineeritud väljumise ülddeklaratsiooniga (EXS) või sisenemise ülddeklaratsiooniga (ENS) kooskõlas asjaomaste konventsiooniosaliste õigusaktidega, mis käsitlevad turvalisuse ja julgeoleku meetmeid. Kasutatavad koodid on järgmised:
Märkida asjakohaste koodidega, kas deklaratsioon sisaldab vähendatud andmestut. Kasutatavad koodid on järgmised:
12. rühm – viited sõnumitele, dokumentidele, sertifikaatidele ja lubadele
Märkida eelneva dokumendiga seotud üksikasjad. Euroopa Liidu liikmesriigi puhul – Märkida asjaomase deklaratsiooniga deklareeritud kauba mahakandmisega seotud üksikasjad ajutise ladustamise lõppemise kohta. Selliste üksikasjade hulka kuuluvad mahakantud kogus ja vastav mõõtühik.
Viidake ajutise ladustamise protseduurile või eelnevale tolliprotseduurile või vastavatele tollidokumentidele. Euroopa Liidu liikmesriigi puhul – Kui ekspordile järgneb transiit, märkida ekspordideklaratsiooni MRN. Kasutatavad koodid on järgmised: Siia märgitakse tunnusnumber või muu dokumendi identifitseerimisviide. Kui eelneva dokumendina viidatakse MRNile, peab viitenumbri struktuur olema järgmine.
Väljad 1 ja 2 täidetakse vastavalt eespool olevale selgitusele. Väljale 3 märgitakse asjaomase sõnumi tunnus. Mil viisil seda välja kasutatakse, jääb riiklike asutuste otsustada, kuid igal asjaomases riigis ühe aasta jooksul vahendatud sõnumil peab olema asjakohase protseduuriga seotud kordumatu number. Kui riiklikud asutused soovivad, et MRN sisaldaks pädeva tolliasutuse viitenumbrit, võivad nad selle märkimiseks kasutada kuni kuut esimest märki. Väljale 4 kantakse järgnevas tabelis kindlaks määratud protseduuri tunnus. Väljale 5 märgitakse arv, mis on kogu MRNi kontrollarv. See väli võimaldab leida vigu kogu MRNi osas. Väljal 4 (Protseduuri tunnus) kasutatavad koodid:
Märkida asjakohase koodi abil dokumendi liik. Kasutatavad koodid on järgmised: Koodid leiab TARICi andmebaasist.
Märkida kood, mis näitab, millist liiki pakendiga on mahakantud pakkeüksuste arvu puhul tegemist. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 1 osutatud pakendiliigi kood.
Märkida asjakohane mahakantud pakkeüksuste arv.
Märkida mahakandmisel kasutatud asjakohane mõõtühik ja täpsusti. Kasutatavad koodid ja nende vormingud on järgmised: Kasutatakse TARICis kindlaks määratud mõõtühikuid ja täpsusteid. Sel juhul peab mõõtühikute ja täpsustite vorming olema an..4, kuid ei tohi mitte kunagi olla riigisiseste mõõtühikute ja täpsustite jaoks ettenähtud vorming n..4. Kui TARICis vastavaid mõõtühikuid ja täpsusteid ei ole, võib kasutada riigisiseseid mõõtühikuid ja täpsusteid. Nende vorming on n..4.
Märkida asjakohane mahakantud kogus.
Märkida eelnevas dokumendis esitatud kaubaartikli järjekorranumber.
Märkida eelnevat dokumenti käsitlev täiendav teave. Selle andmeelemendi abil saab ettevõtja esitada eelneva dokumendiga seotud täiendavat teavet.
Seda andmeelementi kasutatakse seoses sellise teabega, mille puhul konventsiooniosaliste õigusaktides ei ole täpsustatud lahter, kuhu see sisestada.
Märkida asjakohane kood või, kui see on asjakohane, asjaomase riigi poolt ette nähtud kood. Kasutatavad koodid ja nende vormingud on järgmised: Tollialane lisateave esitatakse viienumbrilise koodina.
Koode 00200, 20100, 20200 ja 20300 kasutatakse üksnes paberil ja elektrooniliste transiidideklaratsioonide puhul, kui see on asjakohane.
Riigid võivad määrata kindlaks riiklikud koodid. Riiklike koodide vorming peab olema a1an4.
Deklareeritud koodi kohta võib vajaduse korral esitada selgitava teksti.
Deklaratsiooni tõendamiseks esitatud konventsiooniosaliste või rahvusvaheliste dokumentide või sertifikaatide tunnus või viitenumber. Märkida asjakohaste koodidega kohaldatavate erieeskirjadega nõutavad andmed ja deklaratsiooni tõendamiseks esitatud dokumentide viiteandmed. Deklaratsiooni tõendamiseks esitatud riiklike dokumentide või sertifikaatide tunnus või viitenumber.
Märkida asjakohase koodi abil dokumendi liik. Märkida asjaomase deklaratsiooniga deklareeritud kauba mahakandmisega seotud üksikasjad ekspordi- ja impordilubade ja -sertifikaatide kohta. Kasutatavad koodid ja nende vormingud on järgmised: Transiidideklaratsiooni tõendamiseks esitatud konventsiooniosaliste või rahvusvahelised dokumendid, sertifikaadid ja load tuleb esitada vormingus a1an3. Dokumentide, sertifikaatide ja lubade loetelu koos vastavate koodidega leiab TARICi andmebaasist. Transiidideklaratsiooni tõendamiseks esitatud riiklikud dokumendid, sertifikaadid ja load tuleb esitada vormingus n1an3 (nt 2123, 34d5). Selle koodi neli märki määratakse kindlaks vastava riigi nomenklatuuri põhjal.
Märkida lisadokumendi (nt sertifikaat, litsents, luba, sisenemise dokument jne) kirje järjekorranumber, mis vastab kõnealusele kaubaartiklile.
Märkida lisadokumenti käsitlev täiendav teave. Selle andmeelemendi abil saab ettevõtja esitada lisadokumendiga seotud täiendavat teavet.
Kõikide selliste koostatud lisadeklaratsioonide viitenumber, mida lisadokument, veodokument või lisateave ei hõlma.
Märkida asjakohaste koodidega kohaldatavate erieeskirjadega nõutavad andmed. Kasutatavad koodid ja nende vormingud on järgmised: Konventsiooniosaliste koodid täiendavate viidete kohta tuleb esitada vormingus a1an3. Täiendavate viidete loetelu koos vastavate koodidega leiab TARICi andmebaasist. Riigid võivad määrata kindlaks riiklikud koodid. Täiendavate viidete riiklikud koodid tuleb esitada vormingus n1an3, millele võib järgneda kas tunnusnumber või muu identifitseerimisviide. Selle koodi neli märki määratakse kindlaks vastava riigi nomenklatuuri põhjal.
Sellele andmeväljale märgitakse veodokumendi liik ja viiteandmed.
Veerg D3: Sellele andmeväljale märgitakse transiidideklaratsioonina kasutatava veodokumendi viiteandmed.
Märkida asjakohase koodi abil dokumendi liik. Kasutatavad koodid on järgmised: Koodid leiab TARICi andmebaasist.
Sellesse lahtrisse märgitakse saadetise kordumatu viitenumber (unique consignment reference number, UCR), mille asjaomane isik on kõnealusele saadetisele määranud. See võib esineda WCO (ISO 15459) koodide või samaväärsete koodide kujul. Viitenumbri abil pääseb toll juurde huvi pakkuvatele kaubanduslikele alusandmetele.
Kasutatakse kohalikku viitenumbrit (LRN). Kohalik viitenumber määratletakse riiklikult ja selle määrab deklarant iga deklaratsiooni identifitseerimiseks vastavalt pädeva asutusega sõlmitud kokkuleppele.
Märkida kõikide deklaratsiooni ja teate jaoks vajalike lubade viitenumbrid.
Märkida asjakohase koodi abil dokumendi liik. Kasutatavad koodid on järgmised: Koodid leiab TARICi andmebaasist. 13. rühm – osalised
Kaupa saatev osaline, kelle on veolepingus ette näinud veo tellinud osaline. See andmeelement tuleb esitada, kui kaubasaatja ei ole deklarant.
Märkida osalise täielik nimi ja vajaduse korral osalise õiguslik vorm.
Märkida kaubasaatja EORI-number või ühistransiidiprotseduuri riigi ettevõtja tunnusnumber. Kui võimaldatakse hõlbustusi seoses kolmanda riigi kauplejate partnerlusprogrammiga, mida asjaomane konventsiooniosaline tunnustab, võib selle teabe esitada kolmanda riigi kordumatu tunnusnumbrina, mille asjaomane kolmas riik on teinud asjaomasele konventsiooniosalisele kättesaadavaks. Kõnealust numbrit võib kasutada, kui see on deklarandile kättesaadav. Kasutatavad koodid on järgmised: Kolmanda riigi väljaantud ja asjaomasele konventsiooniosalisele kättesaadavaks tehtud kordumatu tunnusnumbri struktuur on järgmine:
Riigikood: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood.
Märkida osalise aadressijärgse tänava nimi ja hoone või rajatise number.
Märkida riigi kood. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood.
Märkida aadressiga seotud asjaomane sihtnumber.
Märkida osalise aadressijärgse linna nimi.
Märkida kontaktisiku nimi.
Märkida kontaktisiku telefoninumber.
Märkida kontaktisiku e-posti aadress.
Osaline, kellele kaup tegelikult saadetakse. Käesoleva andmeelemendi ja selle alamandmeelemendid võib deklareerida alamtasandi saadetise kaubaartikli tasandil (HI), kuni kõik konventsiooniosalised on uuendanud rakendusotsuse (EL) 2016/578 lisas osutatud NCTSi.
Märkida osalise täielik nimi ja vajaduse korral osalise õiguslik vorm.
Märkida EORI-number või ühistransiidiprotseduuri riigi ettevõtja tunnusnumber. Kui võimaldatakse hõlbustusi seoses kolmanda riigi kauplejate partnerlusprogrammiga, mida asjaomane konventsiooniosaline tunnustab, võib selle teabe esitada kolmanda riigi kordumatu tunnusnumbrina, mille asjaomane kolmas riik on teinud asjaomasele konventsiooniosalisele kättesaadavaks. Kõnealust numbrit võib kasutada, kui see on deklarandile kättesaadav. Kasutatavad koodid on järgmised: Kasutatakse andmeelemendi 1302017000 Kaubasaatja/Tunnusnumber puhul kindlaks määratud tunnusnumbrit.
Märkida osalise aadressijärgse tänava nimi ja hoone või rajatise number.
Märkida riigi kood. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood. Ühistransiidiprotseduuri riikide puhul on kood XI vabatahtlik.
Märkida aadressiga seotud asjaomane sihtnumber.
Märkida osalise aadressijärgse linna nimi.
Selle teabe esitamine on kohustuslik, kui teave ei ole sama, mis on esitatud andmeelemendis 1305000000 Deklarant või, kui see on asjakohane, andmeelemendis 1307000000 Transiidiprotseduuri pidaja.
Märkida asjaomase isiku EORI-number või ühistransiidiprotseduuri riigi ettevõtja tunnusnumber. Kasutatavad koodid on järgmised: Kasutatakse andmeelemendi 1302017000 Kaubasaatja/Tunnusnumber puhul kindlaks määratud tunnusnumbrit.
Märkida esindaja staatust tähistav asjakohane kood. Kasutatavad koodid on järgmised: Esindaja staatuse tähistamiseks märkida enne täielikku nime üks järgmistest koodidest:
Kood 3 ei ole transiidi tolliprotseduuri puhul asjakohane.
Märkida kontaktisiku nimi.
Märkida kontaktisiku telefoninumber.
Märkida kontaktisiku e-posti aadress.
Märkida transiidiprotseduuri pidaja täielik nimi (isiku- või ärinimi) ja aadress. Vajaduse korral märkida selle volitatud esindaja täisnimi (isiku- või ärinimi), kes protseduuri pidaja eest transiidideklaratsiooni esitab.
Märkida transiidiprotseduuri pidaja EORI-number või ühistransiidiprotseduuri riigi ettevõtja tunnusnumber. Kasutatavad koodid on järgmised: Kasutatakse andmeelemendi 1302017000 Kaubasaatja/Tunnusnumber puhul kindlaks määratud tunnusnumbrit.
Märkida osalise aadressijärgse tänava nimi ja hoone või rajatise number.
Märkida riigi kood. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood.
Märkida aadressiga seotud asjaomane sihtnumber.
Märkida osalise aadressijärgse linna nimi.
Märkida kontaktisiku nimi.
Märkida kontaktisiku telefoninumber.
Märkida kontaktisiku e-posti aadress.
Siia võib märkida täiendavad tarneahelas osalejad, näitamaks, et kogu tarneahel oli volitatud ettevõtja staatusega ettevõtjate poolt hõlmatud. Kui kasutatakse seda andmeklassi, siis tuleb märkida roll ja tunnusnumber; muul juhul on see andmeelement valikuline.
EORI-number või kolmanda riigi kordumatu tunnusnumber tuleb deklareerida, kui selline number on osalisele määratud. Kasutatavad koodid on järgmised: Kasutatakse andmeelemendi 1302017000 Kaubasaatja/Tunnusnumber puhul kindlaks määratud tunnusnumbrit.
Märkida asjakohane rollikood, mis näitab täiendava tarneahelas osaleja rolli. Kasutatavad koodid on järgmised: Deklareerida saab järgmisi osalisi:
16. rühm – kohad/riigid/piirkonnad
Märkida asjakohase koodiga kauba viimane sihtriik. Viimast sihtriiki käsitatakse kui viimast riiki, kuhu kaubad tolliprotseduurile lubamise ajal teadaolevalt tarnitakse. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood. Ühistransiidiprotseduuri riikide puhul on kood XI vabatahtlik.
Märkida asjakohase koodiga riik, kust kaup saadetakse/eksporditakse. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood.
See andmeelement on nõutav, kui ettenähtud teekond on lähtetolliasutuse poolt kindlaks määratud (vt 1617000000 Ettenähtud teekond). Näidake kronoloogilises järjekorras riigid, mille kaudu kaupa veetakse lähteriigi ja sihtriigi vahel. See hõlmab ka kauba lähteriike ja sihtriike.
Märkida asjakohane (asjakohased) riigikood(id) saadetise läbitavale marsruudile vastavas järjekorras. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood.
Selle sadama, lennujaama, kaubaterminali, raudteejaama või muu koha tunnus, kus kaup laaditakse vedamiseks ettenähtud transpordivahendile, ja asjaomase riigi tunnus. Võimaluse korral esitage asukoha kindlaksmääramiseks kodeeritud teave. Kui asjaomasel kohal puudub ÜRO asukohakood (UN/LOCODE), järgneb riigi koodile kohanimi ning esitatakse võimalikult täpne teave.
Kui UN/LOCODE ei ole kättesaadav, märkida selle koha riigikood, kus kaup laaditakse transpordivahendile, mida kasutatakse konventsiooniosalise piiri ületamiseks. Kasutatavad koodid on järgmised: Kui pealelaadimiskoht ei ole kodeeritud vastavalt UN/LOCODE-ile, identifitseeritakse riik, kus pealelaadimiskoht asub, sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikoodi abil.
Märkida selle koha UN/LOCODE, kus kaup laaditakse transpordivahendile, mida kasutatakse kauba vedamiseks üle konventsiooniosalise piiri. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 4 osutatud UN/LOCODE.
Kui UN/LOCODE ei ole kättesaadav, märkida selle koha nimi, kus kaup laaditakse transpordivahendile, mida kasutatakse kauba vedamiseks üle konventsiooniosalise piiri.
Märkida asjakohaste koodide abil koht, kus kaupa on võimalik kontrollida. Koht tuleb märkida piisavalt täpselt, et toll saaks kaupa füüsiliselt kontrollida. Samal ajal tohib kasutada ainult ühte asukoha tüüpi.
Kasutage UN/LOCODE-i riigiti järjestatud koodide nimekirjas kindlaks määratud koode. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 4 osutatud UN/LOCODE.
Märkida asjakohase koodi abil asukoha tüüp. Kasutatavad koodid on järgmised: Asukoha tüübi jaoks kasutage järgmisi koode:
Märkida asukoha tunnusandmete asjakohane kood. Kasutatud täpsusti alusel esitatakse ainult asjakohane tunnus. Kasutatavad koodid on järgmised: Asukoha identifitseerimiseks kasutage üht järgmistest tunnustest:
Kui asukoha identifitseerimiseks kasutatakse koodi X (EORI-number) või koodi Y (loa number) ja asjaomase EORI-numbri või loa numbriga on seotud mitu asukohta, võib koha üheseks identifitseerimiseks kasutada täiendavat tunnust.
Märkida selle tolliasutuse kood, kus kaup on kättesaadav edasiseks tollikontrolliks.
Märkida asjakohase koodiga selle tolliasutuse viitenumber, kus kaup on kättesaadav edasiseks tollikontrolliks. Kasutatavad koodid on järgmised: Tolliasutuse tunnus peab vastama andmeelemendi 1705001000 Sihttolliasutus/Viitenumber puhul kindlaks määratud struktuurile.
Märkida selle koha globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) asjakohased koordinaadid, kus kaup on kättesaadav.
Märkida selle koha laiuskraad, kus kaup on kättesaadav.
Märkida selle koha pikkuskraad, kus kaup on kättesaadav.
Kasutada selle ettevõtja tunnusnumbrit, kelle valdustes saab kaupa kontrollida.
Märkida loa omaniku EORI-number või ettevõtja tunnusnumber ühistransiidiprotseduuri riigis. Kasutatavad koodid on järgmised: Kasutatakse andmeelemendi 1302017000 Kaubasaatja/Tunnusnumber puhul kindlaks määratud tunnusnumbrit.
Märkida asjaomase asukoha loa number.
Kui valdusi on mitu, märkida asjaomane kood, kui see on olemas, et asukohta oleks võimalik seoses EORI, ühistransiidiprotseduuri riigi ettevõtja tunnuse või loaga täpsemalt kindlaks määrata.
Märkida asjaomane tänav ja majanumber.
Märkida riigi kood. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood.
Märkida aadressiga seotud asjaomane sihtnumber.
Märkida osalise aadressijärgse linna nimi.
Seda alamandmeklassi võib kasutada, kui kauba asukohta on võimalik kindlaks määrata sihtnumbri ja vajaduse korral majanumbri abil.
Märkida riigi kood. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood.
Märkida kauba asukohaga seotud asjaomane sihtnumber.
Märkida kauba asukohaga seotud asjaomane majanumber.
Märkida kontaktisiku nimi.
Märkida kontaktisiku telefoninumber.
Märkida kontaktisiku e-posti aadress.
Näidata asjakohaste koodide abil, kas kohaldatakse ettenähtud teekonda. Ettenähtud teekonnaga määratakse kindlaks marsruut, mida mööda kaupa veetakse lähtetolliasutusest sihttolliasutusse majanduslikult põhjendatud marsruuti kasutades. Kasutatavad koodid on järgmised: Vastavad koodid on järgmised:
17. rühm – tolliasutused
Märkida asjakohase koodiga selle tolliasutuse viitenumber, kus transiitvedu algab. Kasutatavad koodid on järgmised: Tolliasutuse tunnus peab vastama andmeelemendi 1705001000 Sihttolliasutus/Viitenumber puhul kindlaks määratud struktuurile.
Märkida konventsiooniosalise territooriumile sisenemise kohas pädeva kavandatava tolliasutuse kood, kui kaupa veetakse transiidiprotseduuri alusel, või konventsiooniosalise territooriumilt väljumise kohas pädeva tolliasutuse kood, kui kaup viiakse kõnealuselt territooriumilt välja transiitveo käigus, mille teekonnal ületatakse konventsiooniosalise ja kolmanda riigi vaheline piir. Märkida asjakohase koodiga asjaomase tolliasutuse viitenumber. Kasutatavad koodid on järgmised: Tolliasutuse tunnus peab vastama andmeelemendi 1705001000 Sihttolliasutus/Viitenumber puhul kindlaks määratud struktuurile.
Märkida asjakohase koodiga selle tolliasutuse viitenumber, kus transiitvedu lõpeb. Kasutatavad koodid ja nende vormingud on järgmised: Kasutage (an8) koode, mille struktuur on järgmine:
Näide: BEBRU000: BE = ISO 3166 Belgia kohta, BRU = UN/LOCODE Brüsseli kohta, 000 kasutamata alajaotise kohta.
Märkida asjakohase koodiga asjaomase tolliasutuse viitenumber. See andmeelement on nõutav, kui transiidideklaratsioon on kombineeritud väljumise ülddeklaratsiooniga. Märkida selle kavandatava tolliasutuse kood, kus transiit väljub turvalisuse ja julgeoleku alalt. Euroopa Liidu liikmesriikide puhul ei ole see andmeelement nõutav, kui ekspordiprotseduurile järgneb transiit. Kasutatavad koodid on järgmised: Tolliasutuse tunnus peab vastama andmeelemendi 1705001000 Sihttolliasutus/Viitenumber puhul kindlaks määratud struktuurile. 18. rühm – kauba identifitseerimine
Märkida deklaratsiooni asjaomases kaubaartiklis käsitletud kauba netomass kilogrammides. Netomass on kauba mass ilma pakendita. Kui netomass on suurem kui 1 kg ja hõlmab kilogrammist väiksemaid ühikuid, võib seda järgmiselt ümardada:
Kui netomass on väiksem kui 1 kg, tuleks see märkida „0,“, millele järgneb kuni kuus kümnendkohta; arvu lõpust jäetakse ära kõik kohad, kuhu tuleks märkida „0“ (nt 123-grammise pakendi puhul kirjutatakse 0,123; 3 grammi ja 40 milligrammi kaaluva pakendi puhul kirjutatakse 0,00304 ja 654-milligrammise pakendi puhul kirjutatakse 0,000654).
Brutomass on kauba mass koos pakendiga, kuid deklaratsioonis ei näidata vedaja seadmeid. Kui brutomass on suurem kui 1 kg ja hõlmab kilogrammist väiksemaid ühikuid, võib seda järgmiselt ümardada:
Kui brutomass on väiksem kui 1 kg, tuleks see märkida „0,“, millele järgneb kuni kuus kümnendkohta; arvu lõpust jäetakse ära kõik kohad, kuhu tuleks märkida „0“ (nt 123-grammise pakendi puhul kirjutatakse 0,123; 3 grammi ja 40 milligrammi kaaluva pakendi puhul kirjutatakse 0,00304 ja 654-milligrammise pakendi puhul kirjutatakse 0,000654). Märkida asjaomases kaubaartiklis käsitletud kauba brutomass kilogrammides. Kui deklaratsioon hõlmab mitut kaubaartiklit, mille alla kuuluvad kaubad on kokku pakitud selliselt, et ei ole võimalik kindlaks määrata konkreetse kaubaartikli alla käiva kauba brutomassi, siis tuleb kogu brutomass märkida päise tasandil.
Kui deklarant esitab keemiliste ainete ja valmististe puhul nende CUS-koodi, võivad riigid loobuda nõudest esitada kauba täpne kirjeldus. Siin on silmas peetud on tavapärast kaubanduslikku kirjeldust. Kui esitada tuleb kauba kood, peab kirjeldus olema piisavalt täpne, et kaupa oleks võimalik klassifitseerida.
See andmeelement on seotud deklaratsioonis või teates käsitletud kauba pakendi andmetega.
Kood, mis iseloomustab pakendi liiki. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 1 osutatud pakendiliigi kood.
Pakkeüksuste koguarv lähtuvalt väikseimast välimisest pakkeüksusest. See on selliste üksikartiklite arv, mis on pakitud nii, et neid ei saa eraldada ilma eelnevalt pakendit avamata, või detailide/tükkide arv, kui need on pakendamata. Puistekauba puhul ei tule seda teavet esitada.
Veo- või pakkeüksuste markeeringute ja numbrite vabas vormis kirjeldus.
Tolliliidu ja statistika number (Customs Union and Statistics Number, CUS) on Euroopa keemiliste ainete tolliloetelus (European Customs Inventory of Chemical Substances, ECICS) peamiselt keemilistele ainetele ja valmististele määratav tunnus. Deklarant võib esitada selle koodi vabatahtlikult, kui asjaomase kauba kohta ei ole konventsiooniosaliste õigusaktides sätestatud ühtki meedet, st kui kõnealuse koodi esitamine vähendab deklarandi koormust võrreldes toote täieliku tekstilise kirjelduse esitamisega. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 9 osutatud CUS-kood.
Kasutatakse vähemalt harmoneeritud süsteemi alamrubriigi koodi.
Märkida harmoneeritud süsteemi alamrubriigi kood (kuuekohaline HSi kood). Kasutatavad koodid on järgmised: Koodid leiab TARICi andmebaasist.
Märkida kombineeritud nomenklatuuri koodi kaks lisanumbrit, kui see on nõutud konventsiooniosaliste õigusaktidega. Kasutatavad koodid on järgmised: Koodid leiab TARICi andmebaasist. 19. rühm – teave transpordi kohta (liigid, vahendid ja varustus)
Märkida asjakohase koodiga eeldatav olukord konventsiooniosalise välispiiri ületamisel, lähtudes teabest, mis on kättesaadav transiidiformaalsuste täitmise ajal. Kasutatavad koodid on järgmised: Kohaldatakse järgmisi koode:
Märkida asjakohase koodiga transpordiliik, mis vastab aktiivsele transpordivahendile, mida eeldatavasti kasutatakse kauba väljaviimisel konventsiooniosalise tolliterritooriumilt. Kasutatavad koodid on järgmised: Kohaldatakse järgmisi koode:
Märkida asjakohase koodiga kauba väljaviimisel kasutatav transpordiliik. Kasutatavad koodid on järgmised: Kasutatakse käesolevas jaotises andmeelemendi 1903000000 Transpordiliik piiril puhul esitatud koode.
See teave hõlmab laeva IMO numbrit või Euroopa ühtset laeva identifitseerimisnumbrit vastavalt sellele, kas kasutatakse mere- või siseveetransporti. Muude transpordiliikide puhul tuleb kasutada järgmisi identifitseerimisviise:
Kui kaupa veetakse haagise ja vedukiga, märkida nii haagise kui ka veduki registreerimisnumber. Kui veduki registreerimisnumber ei ole teada, märkida haagise registreerimisnumber.
Märkida asjakohase koodiga tunnusnumbri liik. Kasutatavad koodid on järgmised: Kohaldatakse järgmisi koode:
Märkida asjaomase koodiga selle transpordivahendi (või kui transpordivahendeid on mitu, siis neid vedava veoki) riikkondsus, millele kaup on transiidiformaalsuste täitmise ajal otse laaditud. Kui kaupa veetakse haagise ja vedukiga, märkida nii haagise kui ka veduki riikkondsus. Kui veduki riikkondsus ei ole teada, märkida haagise riikkondsus. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood.
Märkida iga konteineri puhul kaubaartikli järjekorranumber (-numbrid) selles konteineris veetava kauba kohta.
Markeeringud (tähed ja/või numbrid) konteineri identifitseerimiseks. Muude transpordiliikide puhul kui lennutransport on konteiner spetsiaalselt kaupade veoks kasutatav kast, mis on tugevdatud, virnastatav ja horisontaalselt või vertikaalselt teisaldatav. Lennutranspordi puhul on konteinerid eriotstarbelised kaubaveokastid, mis on tugevdatud ja horisontaalselt või vertikaalselt teisaldatavad. Selle andmeelemendi raames käsitatakse maantee- ja raudteetranspordis kasutatavaid vahetusveovahendeid ja poolhaagiseid konteineritena. Kui see on asjakohane, esitatakse ISO 6346 standardiga hõlmatud konteinerite puhul lisaks konteineri tunnusnumbrile ka konteinerite ja ühendvedude rahvusvahelise büroo (BIC) määratud tunnus (eesliide). Vahetusveovahendite ja poolhaagiste puhul kasutatakse Euroopa standardiga EN 13044 kehtestatud ILU (ühendveo laadimisüksuse) koodi.
Märkida asjakohase koodiga selle tolliasutuse viitenumber, kus aktiivne transpordivahend ületab konventsiooniosalise piiri. Kasutatavad koodid on järgmised: Tolliasutuse tunnus peab vastama andmeelemendi 1705001000 Sihttolliasutus/Viitenumber puhul kindlaks määratud struktuurile.
Sisestada konventsiooniosalise piiri ületamiseks kasutatava aktiivse transpordivahendi tunnusandmed. Kombineeritud transpordi korral või mitme transpordivahendi kasutamisel on aktiivne transpordivahend autorongi vedav transpordivahend. Näiteks juhul, kui veoauto on merelaeval, käsitatakse aktiivse transpordivahendina laeva. Veduki ja haagise puhul on aktiivseks transpordivahendiks veduk. Sõltuvalt asjaomasest transpordivahendist märgitakse järgmised tunnusandmed:
Märkida asjakohase koodiga tunnusnumbri liik. Kasutatavad koodid on järgmised: Tunnusena kasutatakse käesolevas jaotises andmeelemendi 1905061000 Transpordivahend lähetamisel / Tunnuse liik puhul kindlaks määratud koode.
Märkida asjakohase koodiga konventsiooniosalise piiri ületava aktiivse transpordivahendi riikkondsus. Kombineeritud transpordi korral või mitme transpordivahendi kasutamisel on aktiivne transpordivahend autorongi vedav transpordivahend. Näiteks juhul, kui veoauto on merelaeval, käsitatakse aktiivse transpordivahendina laeva. Veduki ja haagise puhul on aktiivseks transpordivahendiks veduk. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 3 osutatud riigikood.
Kui see on asjakohane, esitada transpordivahendi teekonna tunnusandmed, näiteks merereisi number, IATA lennunumber või reisi number. Lennutranspordi korral tuleb juhul, kui lennuettevõtja veab kaupa partneritega sõlmitud koodijagamise lepingu või sarnase töövõtulepingu alusel, kasutada partnerite lennunumbreid.
Märkida transpordivahendile kinnitatud tollitõkendite arv, kui see on asjakohane.
Teave esitatakse juhul, kui volitatud kaubasaatja esitab deklaratsiooni, mille jaoks antud volitus näeb ette eriliste tollitõkendite kasutamise, või juhul, kui transiidiprotseduuri pidajale antakse luba kasutada erilisi tõkendeid. 99. rühm – muud andmeelemendid (statistilised andmed, tagatised, tariifidega seotud andmed)
Märkida asjakohaste koodidega transiitveo puhul kasutatava tagatise liik. Kasutatavad koodid on järgmised: Kohaldatakse järgmisi koode:
Märkida tagatise viitenumber.
Märkida juurdepääsukood.
Märkida asjakohase koodiga vääring, milles kaetav summa on kindlaks määratud. Kasutatavad koodid on järgmised: Sissejuhatava märkuse 8 punktis 2 osutatud rahaühiku kood.
Märkida selle tollivõla summa, mis võib tekkida või mis on tekkinud konkreetse deklaratsiooniga seoses ning mis on seega tagatisega kaetud.
Märkida veo puhul kasutatud muu tagatise viitenumber. IV JAOTIS KEELEVIITED JA NENDE KOODID
|
8) |
B6a lisa jäetakse välja. |
(*1) Tollitõkendite arvu korduvust tuleb vaadelda seoses transpordivahenditega, st 1x konteineri kohta.
(*2) Euroopa Liidu liikmesriikide puhul.
C lisa
Konventsiooni IV liide asendatakse järgmisega:
„IV LIIDE
VASTASTIKUNE ABI NÕUETE SISSENÕUDMISEL
Reguleerimisese
Artikkel 1
Käesolevas liites sätestatakse artiklis 3 osutatud nõuete sissenõudmise eeskirjad, et igas riigis tagada teises riigis tekkinud nõuete sissenõudmine. Rakendussätted nähakse ette käesoleva liite I lisas.
Mõisted
Artikkel 2
Käesolevas liites kasutatakse järgmisi mõisteid:
— |
„taotluse esitanud asutus“ – riigi pädev asutus, kes esitab artiklis 3 osutatud nõudega seotud abitaotluse; |
— |
„taotluse saanud asutus“ – riigi pädev asutus, kellele abitaotlus esitatakse. |
Kohaldamisala
Artikkel 3
Käesolevat liidet kohaldatakse:
a) |
kõikide nõuete suhtes, mis on seotud I liite artikli 3 punktiga l hõlmatud võlgadega ja mille võib sisse nõuda seoses ühistransiitveoga, mis algas pärast käesoleva liite jõustumist; |
b) |
eespool osutatud nõuete sissenõudmisega kaasnevate intresside ja kulude suhtes. |
Teabetaotlus
Artikkel 4
1. Taotluse esitanud asutuse taotluse korral esitab taotluse saanud asutus kogu teabe, mida taotluse esitanud asutus nõude sissenõudmiseks vajab.
Selle teabe saamiseks kasutab taotluse saanud asutus tema asukohariigis tekkinud samalaadsete nõuete suhtes kohaldatavate õigusnormidega antud volitusi.
2. Teabetaotlus peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:
a) |
selle isiku nimi, aadress ja muud tuvastamiseks vajalikud andmed, keda teave puudutab; |
b) |
nõudega (nõuetega) seotud teave, nagu nõude laad ja suurus; |
c) |
muu vajalik teave. |
3. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud andma teavet,
a) |
mida tal ei oleks võimalik saada oma asukohariigis tekkinud samalaadsete nõuete sissenõudmiseks; |
b) |
mis avalikustaks äri-, tootmis- või ametisaladusi, või |
c) |
mille avalikustamine ohustaks kõnealuse asutuse asukohariigi julgeolekut või kahjustaks selle avalikku korda. |
4. Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele teabe andmisest keeldumise põhjused.
5. Käesoleva artikli kohaselt saadud teavet kasutatakse ainult käesoleva konventsiooni kohaldamiseks ja teabe saanud riik tagab sellele samasuguse kaitse, nagu kõnealuse riigi õigusaktidega on ette nähtud sama laadi teabele. Sellist teavet võib kasutada muudel eesmärkidel ainult selle edastanud pädeva asutuse kirjalikul nõusolekul ning vastavalt kõnealuse asutuse sätestatud piirangutele.
6. Teabetaotluse esitamiseks kasutatakse käesoleva liite II lisas sätestatud vormi.
Teatamistaotlus
Artikkel 5
1. Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutuse palvel kooskõlas oma asukohariigis samalaadsete dokumentide ja otsuste teatavakstegemist reguleerivate õigusnormidega adressaadile kõigist juriidilistest dokumentidest ja otsustest, sealhulgas kohtudokumentidest ja -otsustest, mis pärinevad taotluse esitanud asutuse asukohariigist ning on seotud nõude ja/või selle sissenõudmisega.
2. Teatamistaotlus peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:
a) |
nimi, aadress ja muud saaja tuvastamiseks vajalikud andmed; |
b) |
teatatava juriidilise dokumendi või otsuse laad ja sisu; |
c) |
nõudega (nõuetega) seotud teave, nagu nõude laad ja suurus; |
d) |
muu vajalik teave. |
2a. Taotlev asutus esitab teatamistaotluse ainult juhul, kui tal ei ole võimalik teatada vastavalt õigusnormidele, mis reguleerivad asjaomastest dokumentidest teavitamist taotleva asutuse asukohariigis, või kui selline teatamine tekitaks ebaproportsionaalseid raskusi.
3. Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele viivitamata teatamistaotluse täitmiseks võetud meetmetest ning eelkõige juriidilise dokumendi või otsuse adressaadile edastamise kuupäevast.
4. Teatamistaotluse esitamiseks kasutatakse käesoleva liite III lisas sätestatud vormi.
Sissenõudmistaotlus
Artikkel 6
1. Taotluse saanud asutus nõuab taotluse esitanud asutuse taotluse korral kooskõlas oma asukohariigis samalaadsete nõuete suhtes kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuded, mille kohta on olemas nende täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument.
2. Sel eesmärgil tuleb kõiki nõudeid, mille kohta on esitatud sissenõudmistaotlus, käsitada selle riigi nõuetena, kus asub taotluse saanud asutus, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artiklit 12.
Artikkel 7
1. Nõude sissenõudmise taotlusele, mille taotluse esitanud asutus esitab taotluse saanud asutusele, tuleb lisada taotluse esitanud asutuse asukohariigis välja antud vastava nõude täitmisele pööramist lubav ametlik dokument või selle tõestatud koopia ning vajaduse korral ka muude sissenõudmiseks vajalike dokumentide originaalid või tõestatud koopiad.
2. Taotluse esitanud asutus võib esitada sissenõudmistaotluse ainult juhul, kui:
a) |
nõuet ja/või selle täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti ei ole tema asukohariigis vaidlustatud; |
b) |
ta on oma asukohariigis kohaldanud sissenõudmismenetlust, mis on lubatav lõikes 1 osutatud juriidilise dokumendi alusel, ja nõuet ei ole võetud meetmete tulemusel täielikult tasudes; |
c) |
nõue on suurem kui 1 500 eurot. Eurodes väljendatud summad arvutatakse riikide omavääringusse ümber vastavalt II liite artikli 22 sätetele. |
3. Sissenõudmistaotlus peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:
a) |
asjaomase isiku nimi, aadress ja muud tuvastamiseks vajalikud andmed; |
b) |
nõude (nõuete) täpne laad; |
c) |
nõude (nõuete) summa; |
d) |
muu vajalik teave; |
e) |
taotluse esitanud asutuse teadaanne kuupäeva kohta, millest alates saab tema asukohariigi kehtivate õigusaktide kohaselt nõuet täitmisele pöörata, ning lõikes 2 sätestatud tingimuste täitmise kohta. |
4. Taotluse esitanud asutus edastab taotluse saanud asutusele viivitamata kogu asjakohase teabe, mille ta on saanud sissenõudmistaotluse põhjuste kohta.
Artikkel 8
Nõude täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument tuleb vajaduse korral ja kooskõlas selles riigis, kus asub taotluse saanud asutus, kehtivate sätetega vastu võtta, kinnitada, täiendada või asendada juriidilise dokumendiga, mis lubab nõude täitmisele pööramist kõnealuse riigi territooriumil.
Dokument tuleb vastu võtta, kinnitada, täiendada või asendada võimalikult kiiresti pärast sissenõudmistaotluse laekumist. Nimetatud tegevusest ei või keelduda, kui taotluse esitanud asutuse asukohariigis nõude täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument on nõuetekohaselt koostatud.
Kui nende vorminõuete täitmine põhjustab nõude või abi taotleva asutuse poolt väljastatud nõude täitmisele pööramist lubava dokumendi kontrollimise või vaidlustamise, kohaldatakse artiklit 12.
Artikkel 9
1. Nõuded nõutakse sisse selle riigi vääringus, kus asub taotluse saanud asutus.
2. Taotluse saanud asutus võib vastavalt oma asukohariigi kehtivatele õigusnormidele anda võlgnikule makseaega või lubada tal maksta osade kaupa. Taotluse saanud asutuse poolt antud lisamakseaja eest nõutud intressid kantakse üle taotluse esitanud asutusele.
Hilinenud maksete eest selles riigis, kus asub taotluse saanud asutus, kehtivate õigusnormide kohaselt nõutud intressid kantakse samuti üle taotluse esitanud asutusele.
Artikkel 10
Sissenõutavatele nõuetele ei anta eeliseid selles riigis, kus asub taotluse saanud asutus.
Artikkel 11
Taotluse saanud asutus teavitab viivitamata taotluse esitanud asutust sissenõudmistaotluse täitmiseks võetud meetmetest.
Vaidlused
Artikkel 12
1. Kui sissenõudmismenetluse ajal vaidlustab huvitatud isik nõude ja/või selle täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi, mis on välja antud taotluse esitanud asutuse asukohariigis, peab nimetatud isik pöörduma taotluse esitanud asutuse asukohariigi pädeva organi poole selles riigis kehtivates õigusaktides ettenähtud korras. Taotluse esitanud asutus peab sellest teatama taotluse saanud asutusele. Kõnealusest pöördumisest võib taotluse saanud asutusele teatada ka asjaomane isik.
2. Niipea kui taotluse saanud asutus on taotluse esitanud asutuselt või huvitatud isikult saanud lõikes 1 osutatud teate, peatab ta täitemenetluse kuni selles valdkonnas pädeva organi otsuseni.
2a. Taotluse saanud asutus võib vajaduse korral ja lähtuvalt sellest, millised meetmed on tema asukohariigi kehtivate õigusnormidega lubatud samalaadsete nõuete puhul, rakendada nõude sissenõudmist tagavaid ettevaatusabinõusid, ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist.
3. Riigis, kus asub taotluse saanud asutus, võetud täitemeetmete vaidlustamisel tuleb pöörduda selle riigi pädeva organi poole vastavalt seal kehtivatele õigusnormidele.
4. Kui pädev organ, kelle poole pöördutakse vastavalt lõikele 1, on kohus ning see organ teeb taotluse esitanud asutusele soodsa otsuse, mis võimaldab taotluse esitanud asutuse asukohariigis nõude sisse nõuda, käsitatakse seda otsust „nõude täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendina“ artiklite 6, 7 ja 8 tähenduses ning lähtutakse sellest nõude sissenõudmisel.
Ettevaatusabinõusid käsitlev taotlus
Artikkel 13
1. Taotluse esitanud asutuse taotlusel rakendab taotluse saanud asutus ettevaatusabinõusid, kui see on tema riigisiseste õigusnormidega lubatud ja tema haldustavadega kooskõlas, et tagada nõude sissenõudmine juhul, kui nõue või taotluse esitanud asutuse asukohariigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument vaidlustatakse taotluse sissenõudmise ajal või kui nõude kohta ei ole veel tehtud taotluse esitanud asutuse asukohariigis täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti, sel määral, mil ettevaatusabinõud on sarnases olukorras võimalikud ka kõnealuse riigi õigusnormide ja haldustavade kohaselt.
1a. Ettevaatusabinõusid käsitlevale taotlusele võib lisada teisi taotluse esitanud asutuse asukohariigis väljastatud nõudega seotud dokumente.
2. Lõike 1 sätete jõustamiseks kohaldatakse artiklit 6, artikli 7 lõikeid 3 ja 4 ning artikleid 8, 11, 12 ja 14 mutatis mutandis.
3. Kaitsemeetmete taotluse esitamiseks kasutatakse käesoleva liite IV lisas sätestatud vormi.
Erandid
Artikkel 14
Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud:
a) |
andma artiklites 6–13 ettenähtud abi, kui nõude sissenõudmine põhjustaks võlgniku olukorrast tulenevalt tõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi asutuse asukohariigis, kui selles riigis kehtivad õigusnormid ja haldustavad võimaldavad selliseid erandeid riigisiseste nõuete puhul; |
b) |
nõude sissenõudmist aktsepteerima, kui see võib riivata avalikku korda või muid olulisi huve selle asutuse asukohariigis; |
c) |
algatama nõude sissenõudmist, kui taotluse esitanud asutus ei ole oma asukohariigi territooriumil sissenõudmiseks ära kasutanud kõiki võimalikke vahendeid; |
d) |
andma abi, kui selliste nõuete kogusumma, millega seoses abi taotletakse, on väiksem kui 1 500 eurot. |
Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele abitaotluse rahuldamata jätmise põhjustest.
Artikkel 15
1. Aegumistähtaega puudutavaid küsimusi reguleerivad ainuüksi taotluse esitanud asutuse asukohariigis kehtivad õigusaktid.
2. Kui taotluse saanud asutuse poolt vastavalt abitaotlusele nõude sissenõudmiseks võetud meetmeid oleks võtnud taotluse esitanud asutus ja need oleksid põhjustanud aegumistähtaja peatumise, katkemise või pikendamise kooskõlas nimetatud asutuse asukohariigi kehtivate õigusaktidega, käsitatakse kõnealuseid meetmeid nende mõju seisukohast nimetatud riigis võetud meetmetena.
3. Taotluse esitanud asutus ja taotluse saanud asutus teatavad teineteisele kõik meetmed, mis põhjustavad sellise nõude aegumistähtaja peatumise, katkestamise või pikendamise, mille suhtes sissenõudmismeetmete võtmist või ettevaatusabinõude rakendamist taotleti, või millel võib olla selline toime.
Konfidentsiaalsus
Artikkel 16
Taotluse saanud asutus võib talle käesoleva liite kohaselt saadetud dokumente ja teavet edasi anda ainult:
a) |
abitaotluses nimetatud isikule; |
b) |
nõuete sissenõudmise eest vastutavatele isikutele ja asutustele ainult selle ülesande täitmiseks; |
c) |
kohtuorganitele, kes menetlevad nõuete sissenõudmisega seotud küsimusi. |
Keeled
Artikkel 17
1. Abitaotlustele ja asjakohastele dokumentidele tuleb lisada tõlge selle riigi ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles, kus asub taotluse saanud asutus, või sellele asutusele vastuvõetavas keeles.
2. Taotluse saanud asutus edastab taotluse esitanud asutusele teabe ja muud andmed taotluse saanud asutuse asukohariigi riigikeeles või ühes selle riigikeeltest või mõnes muus taotluse esitanud asutuse ja taotluse saanud asutuse vahel kokkulepitud keeles.
Kulud
Artikkel 18
1. Asjaomased riigid loobuvad vastastikku kõigist nõuetest käesoleva liite kohaselt antud vastastikuse abiga seotud kulutuste hüvitamiseks.
Kui sissenõudmine põhjustab aga konkreetse probleemi või on seotud väga suurte kulude või organiseeritud kuritegevusega, võivad taotlev asutus ja taotluse saanud asutus kokku leppida kõnealustele juhtumitele eriomases hüvitamiskorras.
2. Olenemata lõikest 1 vastutab taotluse esitanud asutuse asukohariik taotluse saanud asutuse asukohariigi ees põhjendamatuks osutunud toimingutest tulenevate kulutuste eest, kui toimingute põhjendamatus oli seotud nõude alusega või taotluse esitanud asutuse väljastatud juriidilise dokumendi kehtivusega.
Volitatud asutused
Artikkel 19
Riigid teatavad komisjonile oma pädevatest asutustest, kellel on õigus abitaotlusi koostada või vastu võtta, ja kõikidest edasistest asjakohastest muudatustest.
Komisjon teeb selle teabe teistele riikidele kättesaadavaks.
Artiklid 20–22
(Käesolev liide ei sisalda artikleid 20–22.)
Lõppsätted
Artikkel 23
Käesoleva liite sätetega ei takistata ulatuslikumat vastastikust abi, mida teatavad riigid annavad või hakkavad üksteisele andma lepingute või kokkulepete alusel, sealhulgas kokkulepped kohtudokumentidest ja muudest juriidilistest dokumentidest teatamise kohta.
Artiklid 24–26
(Käesolev liide ei sisalda artikleid 24–26.)
IV LIITE LISAD
I LISA
RAKENDUSSÄTTED
I JAOTIS
Kohaldamisala
Artikkel 1
1. Käesolevas lisas nähakse ette IV liite üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
2. Lisaks sätestatakse käesolevas lisas sissenõutud summade konverteerimise ja ülekandmise üksikasjalikud eeskirjad.
II JAOTIS
Üldsätted
Artikkel 1a
1. Taotluse esitanud asutus võib esitada abitaotluse kas ühe või mitme nõude kohta, kui need nõutakse sisse ühelt ja samalt isikult.
2. Teavet, teatamist, sissenõudmist või ettevaatusabinõusid käsitlev taotlus võib olla seotud järgmiste isikutega:
a) |
võlgnik või võlgnikud; |
b) |
isik, kes vastutab nõude rahuldamise eest taotluse esitanud asutuse asukohariigi õigusaktide alusel. |
Kui taotluse esitanud asutus teab, et kolmandal isikul on ühele eelmises lõigus nimetatud isikule kuuluvat vara, võib taotlus olla seotud ka selle kolmanda isikuga.
3. Kui taotluse saanud asutus keeldub abitaotluse menetlemisest, teatab ta taotluse esitanud asutusele keeldumise põhjustest, täpsustades VI liite artikli 4 lõike 3 sätted, millele ta toetub. Taotluse saanud asutus saadab nimetatud teate kohe, kui on otsuse vastu võtnud, ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast taotluse kättesaamisest teatamise kuupäeva.
4. Teavet, teatamist, sissenõudmist või ettevaatusabinõusid käsitlevas taotluses näidatakse, kas samalaadne taotlus on adresseeritud ka mõnele muule asutusele.
III JAOTIS
Teabetaotlus
Artikkel 2
IV liite artiklis 4 osutatud teabetaotlus koostatakse kirjalikult II lisas esitatud näidise kohaselt. Sellel taotlusel peab olema taotluse esitanud asutuse ametlik pitser ja selle peab allkirjastama ametiisik, kellel on nõuetekohane volitus sellise taotluse esitamiseks.
(Käesolev lisa ei sisalda artiklit 3.)
Artikkel 4
Taotluse saanud asutus teatab teabetaotluse kättesaamisest kirjalikult (näiteks e-posti või faksi teel) niipea kui võimalik ja igal juhul seitsme päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest.
Taotluse kättesaamisel palub taotluse saanud asutus vajaduse korral kohe pärast taotluse saamist taotluse esitanud asutusel anda vajalikku lisateavet. Taotluse esitanud asutus esitab kogu vajaliku lisateabe, mis on talle tavaliselt kättesaadav.
Artikkel 5
1. Taotluse saanud asutus edastab taotluse esitanud asutusele kogu nõutud teabe, kui ta selle saab.
2. Kui konkreetset juhtumit arvesse võttes ei ole mõistliku aja jooksul võimalik saada taotletud teavet või osa sellest, teatab taotluse saanud asutus sellest taotluse esitanud asutusele, näidates ära põhjused.
3. Igal juhul teatab taotluse saanud asutus kuue kuu möödumisel taotluse kättesaamisest teatamise kuupäevast taotluse esitanud asutusele taotletud teabe saamiseks tehtud uurimise tulemustest.
4. Taotluse esitanud asutus võib saadud teabe alusel paluda taotluse saanud asutusel uurimist jätkata. See taotlus esitatakse kirjalikult (näiteks e-posti või faksi teel) kahe kuu jooksul pärast tehtud uurimise tulemusi sisaldava teate kättesaamist taotluse saanud asutuselt; taotluse saanud asutus menetleb seda esialgse taotluse suhtes kohaldatavate sätete kohaselt.
(Käesolev lisa ei sisalda artiklit 6.)
Artikkel 7
Taotluse esitanud asutus võib saadetud teabetaotluse igal ajal tagasi võtta. Otsus teabetaotluse tagasivõtmise kohta edastatakse taotluse saanud asutusele kirjalikult (näiteks e-posti või faksi teel).
IV JAOTIS
Teatamistaotlus
Artikkel 8
IV liite artiklis 5 osutatud teatamistaotlus koostatakse kirjalikult kahes eksemplaris III lisas sätestatud vormi kasutades. Sellel taotlusel peab olema taotluse esitanud asutuse ametlik pitser ja selle peab allkirjastama ametiisik, kellel on nõuetekohane volitus sellise taotluse esitamiseks.
Kaks koopiat juriidilisest dokumendist või otsusest, millest teatamist taotletakse, lisatakse eelmises lõigus osutatud taotlusele.
Artikkel 9
Teatamistaotlus võib olla seotud iga füüsilise või juriidilise isikuga, kellele vastavalt taotluse esitanud asutuse asukohariigi kehtivatele õigusaktidele teatatakse igast teda puudutavast juriidilisest dokumendist või otsusest.
Artikkel 10
1. Saanud teatamistaotluse, võtab taotluse saanud asutus teatamiseks vajalikke meetmeid oma asukohariigi kehtivate õigusaktide kohaselt.
Vajaduse korral, kuid ületamata teatamistaotluses märgitud teatamistähtaega, palub taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutusel anda lisateavet.
Taotluse esitanud asutus esitab kogu lisateabe, mis on talle tavaliselt kättesaadav.
2. Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele asjaomasele isikule teatamise kuupäeva kohe pärast teatamist, tagastades talle taotluse ühe koopia koos nõuetekohaselt täidetud sertifikaadiga pöördel.
V JAOTIS
Sissenõudmistaotlus ja/või ettevaatusabinõude taotlus
Artikkel 11
1. IV liite artiklites 6 ja 13 osutatud sissenõudmistaotlus ja/või ettevaatusabinõude taotlus koostatakse kirjalikult IV lisas sätestatud vormi kasutades. Sellel taotlusel, milles deklareeritakse, et konkreetsel juhtumil vastastikuse abi menetluse alustamiseks IV liites sätestatud tingimused on täidetud, peab olema taotluse esitanud asutuse ametlik pitser ja selle peab allkirjastama ametiisik, kellel on nõuetekohane volitus sellise taotluse esitamiseks.
2. Taotlusele lisatud juriidilise dokumendi, mis lubab taotluse esitanud asutuse asukohariigis täitmisele pööramist, täidab taotluse esitanud asutus või see täidetakse tema vastutusel, võttes aluseks taotluse esitanud asutuse asukohariigis täitmisele pööramist lubava juriidiline esialgse juriidilise dokumendi.
2a. Nõude täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi võib välja anda mitme nõude kohta, kui see puudutab ühte ja sama isikut.
Artiklite 12–19 kohaldamisel loetakse kõiki nõude täitmisele pööramist lubava ühe ja sama juriidilise dokumendiga hõlmatud nõudeid üheks nõudeks.
(Käesolev lisa ei sisalda artiklit 12.)
Artikkel 13
1. Taotluse esitanud asutus teatab sissenõutava nõude suuruse nii oma asukohariigi vääringus kui ka taotluse saanud asutuse asukohariigi vääringus.
2. Lõike 1 kohaldamisel kasutatav vahetuskurss on taotluse esitanud asutuse asukohariigi kõige esinduslikumal valuutaturul või -turgudel registreeritud viimane müügikurss sissenõudmistaotluse allakirjutamise kuupäeval.
Artikkel 14
1. Taotluse saanud asutus teatab sissenõudmistaotluse ja/või ettevaatusabinõude taotluse kättesaamisest kirjalikult (näiteks e-posti või faksi teel) niipea kui võimalik ja igal juhul seitsme päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest.
2. Taotluse saanud asutus võib paluda taotluse esitanud asutusel anda lisateavet või täiendada taotluse saanud riigis täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti, kui see on vajalik. Taotluse esitanud asutus esitab kogu vajaliku lisateabe, mis on talle tavaliselt kättesaadav.
Artikkel 15
1. Kui üksikjuhtumi kohta mõistliku aja jooksul ei ole võimalik sisse nõuda kogu nõuet või osa sellest või rakendada ettevaatusabinõusid, teatab taotluse saanud asutus sellest taotluse esitanud asutusele, näidates ära põhjused.
Taotluse saanud asutuselt saadud teavet silmas pidades võib taotluse esitanud asutus paluda sel asutusel jätkata nõude sissenõudmiseks ja/või ettevaatusabinõude võtmiseks rakendatud menetlust. See taotlus esitatakse kirjalikult (näiteks e-posti või faksi teel) kahe kuu jooksul alates taotluse saanud asutuse poolt nõude sissenõudmiseks ja/või ettevaatusabinõude võtmiseks rakendatud menetluse tulemusi käsitleva teate kättesaamisest ja taotluse saanud asutus menetleb seda vastavalt esialgse taotluse suhtes kohaldatavatele sätetele.
2. Hiljemalt iga kuuekuulise tähtaja lõpus, mis järgneb taotluse kättesaamisest teatamise kuupäevale, teatab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutusele sissenõudmist või ettevaatusabinõusid käsitleva menetluse seisust.
3. Kui taotluse saanud asutuse asukohariigis kehtivad õigusnormid ja haldustavad ei võimalda rakendada IV liite artikli 12 lõike 2 teise lõigu kohaseid ettevaatusabinõusid või sissenõudmist, teatab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutusele sellest niipea kui võimalik ja igal juhul ühe kuu jooksul alates artikli 14 lõikes 1 osutatud teate kättesaamisest.
Artikkel 16
Taotluse esitanud asutus teatab nõude või selle täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi vaidlustamisest oma asukohariigis kohe pärast vastava teate saamist kirjalikult (näiteks e-posti või faksi teel) taotluse saanud asutusele.
Artikkel 17
1. Kui sissenõudmistaotlus ja/või ettevaatusabinõude taotlus muutub nõude tasumise või tühistamise või muu põhjuse tõttu kehtetuks, teatab taotluse esitanud asutus sellest viivitamata kirjalikult (näiteks e-posti või faksi teel) taotluse saanud asutusele, et viimane võiks igasuguse meetmete võtmise lõpetada.
2. Kui sissenõudmistaotlusega ja/või ettevaatusabinõude taotlusega hõlmatud nõude suurust mingil põhjusel muudetakse, teatab taotluse esitanud asutus sellest viivitamata kirjalikult (näiteks e-posti või faksi teel) taotluse saanud asutusele.
Kui muudatus seisneb nõude suuruse vähendamises, jätkab taotluse saanud asutus nõude sissenõudmiseks ja/või ettevaatusabinõude võtmiseks rakendatavat menetlust, kuid see piirdub laekumata summaga. Kui nõude suuruse vähendamisest teatamise ajal on taotluse saanud asutus esialgse summa juba sisse nõudnud, aga artiklis 18 osutatud ülekandeprotseduuri ei ole veel alustatud, maksab ta liigselt makstud summa selleks õigustatud isikule tagasi.
Kui muudatus seisneb nõude suurendamises, esitab taotluse esitanud asutus taotluse saanud asutusele niipea kui võimalik täiendava sissenõudmistaotluse ja/või ettevaatusabinõude taotluse. Taotluse saanud asutus menetleb võimaluse korral seda täiendavat taotlust samaaegselt taotluse esitanud asutuse esialgse taotlusega. Kui käimasoleva menetluse edenemist silmas pidades ei ole täiendava ja esialgse taotluse liitmine võimalik, nõutakse taotluse saanud asutuselt ainult täiendavast taotlusest kinnipidamist, kui see hõlmab summat, mis ei ole väiksem kui IV liite artiklis 7 nimetatud summa.
3. Nõude muudetud suuruse konverteerimiseks selle riigi vääringusse, kus asub taotluse saanud asutus, kasutab taotluse esitanud asutus oma esialgses taotluses kasutatud vahetuskurssi.
Artikkel 18
Taotluse saanud asutuse poolt sissenõutud summa, sealhulgas vajaduse korral IV liite artikli 9 lõikes 2 osutatud intress kuulub taotluse esitanud asutusele ülekandmisele selle riigi vääringus, kus asub taotluse saanud asutus. See ülekanne tuleb teha ühe kuu jooksul alates nõude sissenõudmise kuupäevast.
Kui taotluse saanud asutuse kohaldatud sissenõudmismeetmed vaidlustatakse põhjusel, mis ei kuulu taotluse esitanud asutuse asukohariigi pädevusse, võib taotluse saanud asutus oodata nõudega seotud sissenõutud summade ülekandmisega seni, kuni vaidlus on lahendatud, kui üheaegselt on täidetud järgmised tingimused:
a) |
taotluse saanud asutuse arvates on tõenäoline, et sellise vaidlustamise tulemus on asjaosalise jaoks soodne, ning |
b) |
taotluse esitanud asutus ei ole teatanud, et ta maksab juba üle kantud summad tagasi, kui kõnealune vaidlustamine on asjaosalise jaoks soodne. |
Artikkel 19
Olenemata taotluse esitanud asutuse poolt IV liite artikli 9 lõikes 2 osutatud intressina kogutud summadest loetakse nõue võrdeliselt selle riigi vääringus väljendatud summa sissenõudmisega, kus asub taotluse saanud asutus, sissenõutuks artikli 13 lõikes 2 osutatud vahetuskursi alusel.
VI JAOTIS
Üld- ja lõppsätted
Artikkel 20
1. Taotluse esitanud asutuse abitaotlus võib hõlmata kas üht või mitut nõuet, kui need nõutakse sisse ühelt isikult.
2. II, III ja IV lisas sätestatud teabe võib koostada tavapaberil andmetöötlussüsteemi abil, kui väljatrükid vastavad lisades esitatud vormide vormingutele.
Artikkel 21
Teave ja muud üksikasjad, mille taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele, on taotluse saanud asutuse asukohariigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest.
II LISA
20. MAI 1987. AASTA ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURI KONVENTSIOON
(IV liite artikkel 4)
(Taotluse esitanud asutuse nimi, aadress, telefon, e-post ja pangakontode numbrid jne) |
|
…. (Taotluse saatmise koht ja kuupäev) |
|
|
... (Taotluse esitanud asutuse toimiku viide) |
Saaja: .... (Taotluse saanud asutuse nimi, postkast, asukoht jne) ... ... |
|
(Täidab taotluse saanud asutus) |
TEABETAOTLUS
Mina, allakirjutanu,
....,
(nimi ja ametinimetus)
tegutsedes taotluse esitanud asutuse volitatud esindajana, esitan käesolevaga järgmise teabetaotluse vastavalt konventsiooni IV liite artiklile 4.
Asjaomase isikuga seotud teave (1 2) |
Nõudega (nõuetega) seotud teave |
Taotletud teave |
||||||||||
|
{ |
Teada (*1 *2) Oletatav (*1 *2) |
|
|
||||||||
|
||||||||||||
Muud taotluse saanud asutused |
||||||||||||
|
... (allkiri) (Ametlik tempel) |
III LISA
20. MAI 1987. AASTA ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURI KONVENTSIOON
(IV liite artikkel 5)
(Taotluse esitanud asutuse nimi, aadress, telefon, e-post ja pangakontode numbrid jne) |
|
... (Taotluse saatmise koht ja kuupäev) |
|
|
... (Taotluse esitanud asutuse toimiku viide) |
Saaja: ... (Taotluse saanud asutuse nimi, postkast, asukoht jne) .... .... |
|
(Täidab taotluse saanud asutus) |
TEATAMISTAOTLUS
Mina, allakirjutanu,
....,
(nimi ja ametinimetus)
tegutsedes eespool nimetatud taotluse esitanud asutuse volitatud esindajana, esitan käesolevaga järgmise teatamistaotluse alljärgneva juriidilise dokumendi / otsuse (*1 *2)suhtes vastavalt konventsiooni IV liite artiklile 5.
Asjaomase isikuga seotud teave (1 2) |
Teatatava juriidilise dokumendi (või otsuse) laad ja sisu |
Nõudega (nõuetega) seotud teave |
Muu teave |
||||||||||
|
{ |
Teada (*1 *2) Oletatav (*1 *2) |
|
|
|
||||||||
|
|||||||||||||
.... (Allkiri) (Ametlik tempel) |
SERTIFIKAAT
Allakirjutanu tõendab käesolevaga, et:
— |
pöördel olevale taotlusele lisatud juriidilisest dokumendist / otsusest (*3)on teatatud ………... [kuupäev] taotluses nimetatud adressaadile. Teade esitati järgmiselt (3) (*3)
|
— |
pöördel olevale taotlusele lisatud juriidilisest dokumendist / otsusest (*3)ei olnud võimalik taotluses nimetatud adressaadile teatada järgmistel põhjustel (*3)
|
(*1) Mittevajalik läbi kriipsutada.
(1) Füüsiline või juriidiline isik.
(*2) Mittevajalik läbi kriipsutada.
(2) Füüsiline või juriidiline isik.
(*3) Mittevajalik läbi kriipsutada.
(3) Näidata täpselt ära, kas teade esitati adressaadile isiklikult või toimus teatamine muul viisil.
IV LISA
20. MAI 1987. AASTA ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURI KONVENTSIOON
(IV liite artiklid 6–13)
(Taotluse esitanud asutuse nimi, aadress, telefon, e-post ja pangakontode numbrid jne) |
|
.... (Taotluse saatmise koht ja kuupäev) |
|
|
.... (Taotluse esitanud asutuse toimiku viide) |
Saaja: .... (Taotluse saanud asutuse nimi, postkast, asukoht jne) ... ... |
|
(Täidab taotluse saanud asutus) |
SISSENÕUDMISTAOTLUS / ETTEVAATUSABINÕUDE TAOTLUS (*1)
Mina, allakirjutanu,
....,
(nimi ja ametinimetus)
tegutsedes eespool nimetatud taotluse esitanud asutuse volitatud esindajana, esitan käesolevaga taotluse:
— |
käesolevale taotlusele lisatud nõude täitmisele pööramist lubava dokumendiga hõlmatud alljärgneva nõude (alljärgnevate nõuete) sissenõudmiseks vastavalt konventsiooni IV liite artiklile 7; artikli 7 lõike 2 punktide a ja b tingimused on täidetud (*1) |
— |
ettevaatusabinõude tarvitusele võtmist allpool osutatud isiku suhtes seoses nõude täitmisele pööramist lubava dokumendiga hõlmatud nõudega (nõuetega) vastavalt konventsiooni IV liite artiklile 13; lisan käesolevale taotlusele põhjendava osa (*1) |
Asjaomase isikuga seotud teave (1) |
Nõudega (nõuetega) seotud teave |
|||||||||||
Nõude (nõuete) täpne laad |
Summa, mis on väljendatud taotluse esitanud asutuse asukohariigi vääringus |
Summa, mis on väljendatud taotluse saanud asutuse asukohariigi vääringus |
Kasutatud vahetuskurss |
Muu teave |
||||||||
|
{ |
Teada (*1) Oletatav (*1) |
|
Põhinõude suurus (2) |
|
Kuupäev, mil täitmisele pööramine võimalikuks saab Aegumistähtaeg Kolmanda isiku vallatav võlgniku vara |
||||||
... |
... |
|||||||||||
|
Kuni käesoleva dokumendi allkirjastamise kuupäevani arvestatud intress (2) |
|||||||||||
... |
... |
|||||||||||
Kuni käesoleva dokumendi allkirjastamise kuupäevani arvestatud kulud (2) |
||||||||||||
.... (Allkiri) (Ametlik tempel) |
||||||||||||
... |
... |
|||||||||||
Kokku |
||||||||||||
... |
... |
|||||||||||
Lisatud dokumentide üksikasjad |
(*1) Mittevajalik läbi kriipsutada.
(1) Füüsiline või juriidiline isik.
(2) Kui nõude täitmisele pööramist lubav dokument on üldine, siis märkida eri nõuete suurused.