02015R1998 — ET — 01.07.2022 — 016.001
Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1998, 5. november 2015, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed (ELT L 299 14.11.2015, lk 1) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
nr |
lehekülg |
kuupäev |
||
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2426, 18. detsember 2015, |
L 334 |
5 |
22.12.2015 |
|
L 122 |
1 |
13.5.2017 |
||
L 125 |
3 |
18.5.2017 |
||
L 10 |
5 |
13.1.2018 |
||
L 21 |
13 |
24.1.2019 |
||
Muudetud: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/910, 30. juuni 2020, |
L 208 |
43 |
1.7.2020 |
|
L 73 |
98 |
15.3.2019 |
||
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1583, 25. september 2019, |
L 246 |
15 |
26.9.2019 |
|
Muudetud: KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/910, 30. juuni 2020, |
L 208 |
43 |
1.7.2020 |
|
L 21 |
1 |
27.1.2020 |
||
L 208 |
43 |
1.7.2020 |
||
L 58 |
23 |
19.2.2021 |
||
L 87 |
1 |
15.3.2022 |
||
L 94 |
3 |
23.3.2022 |
||
L 183 |
35 |
8.7.2022 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1998,
5. november 2015,
millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed
(EMPs kohaldatav tekst)
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas on sätestatud määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikes 1 osutatud üksikasjalikud meetmed selliste ühiste põhistandardite rakendamiseks, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust tsiviillennundusjulgestust ohustava ebaseadusliku sekkumise eest, ja kõnealuseid ühiseid põhistandardeid täiendavad üldmeetmed, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikes 2.
Artikkel 2
Määrus (EL) nr 185/2010 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2016.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
LISA
1. LENNUJAAMA JULGESTUS
1.0. ÜLDSÄTTED
1.0.1. |
Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti. |
1.0.2. |
Käesoleva peatüki kohaldamisel käsitatakse lennujaama osana õhusõidukit, bussi, pagasikäru või muud transpordivahendit ning jalgteed ja maabumissilda. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „turvatud pagas” läbivaadatud väljuvat registreeritud pagasit, mis on füüsiliselt kaitstud, et takistada mis tahes esemete lisamist. |
1.0.3. |
Ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 272/2009 ( 1 ) lisa K osas sätestatud erandite tegemise kriteeriumide kohaldamist, võib pädev asutus lubada julgestusalaste erinõuete või erandite kohaldamist lennujaama lennuala kaitseks ja julgestuseks päevadel, mil igal ajahetkel toimub julgestuspiiranguala kriitilises osas või punkti 1.1.3 kohaldamisalast välja jäävas lennujaamas üksnes ühe õhusõiduki peale- või mahalaadimine, pardale või pardalt maha minek. |
1.0.4. |
Käesoleva lisa kohaldamisel tähendavad muude isikute kui reisijatega kaasas olevad esemed esemeid, mis on ette nähtud neid kaasas kandva isiku isiklikuks kasutamiseks. |
1.0.5. |
Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) ( 2 ) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist. |
1.0.6. |
Pädev asutus kehtestab menetlused (ja rakendab neid), et vajaduse korral ning praktiliselt ja õigeaegselt jagada asjakohast teavet, mis aitab teistel riiklikel asutustel ja ametitel, lennujaamade käitajatel, lennuettevõtjatel ja muudel asjaomastel üksustel tulemuslikult hinnata oma tegevusega seotud riske. |
1.1. LENNUJAAMADE PLANEERIMISNÕUDED
1.1.1. Piirid
1.1.1.1. |
Avatud alade, lennualade, julgestuspiirangualade, kriitiliste osade ja nende kohaldamise korral piiritletud alade vahelised piirid peavad olema igas lennujaamas selgelt tuvastatavad, et võimaldada asjakohaste julgestusmeetmete rakendamist kõigil neil aladel. |
1.1.1.2. |
Avatud ala ja lennuala vaheline piir peab olema füüsiline takistus, mis on üldsusele selgelt nähtav ja ei võimalda inimestele volitusteta juurdepääsu. |
1.1.2. Julgestuspiirangualad
1.1.2.1. |
Julgestuspiirangualad hõlmavad vähemalt selliseid lennujaama osi:
a)
kuhu pääsevad läbivaadatud väljuvad reisijad ja
b)
mille kaudu võib liikuda läbivaadatud väljuv registreeritud pagas või kus seda võib hoida, välja arvatud juhul, kui tegemist on turvatud pagasiga, ja
c)
mis on ette nähtud õhusõidukite parkimiseks pardalemineku või pealelaadimise eesmärgil. |
1.1.2.2. |
Lennujaama osa loetakse julgestuspiirangualaks vähemalt punktis 1.1.2.1 osutatud toimingute ajal. Julgestuspiiranguala kehtestamisel tehakse vahetult enne sellise ala kehtestamist nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine. Isikud, kes teevad julgestusotstarbelise läbiotsimise muudel aladel kui need, mida kasutavad lennukist väljuvad reisijad, keda ei ole ühiste põhistandardite kohaselt läbi vaadatud, peavad läbima punkti 11.2.3.1, 11.2.3.2, 11.2.3.3, 11.2.3.4 või 11.2.3.5 kohase koolituse. |
1.1.2.3. |
Kui volitamata isikud võivad olla pääsenud julgestuspiirangualale, tuleb niipea kui võimalik teha nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine. |
1.1.3. Julgestuspiiranguala kriitilised osad
1.1.3.1. |
Kriitilised osad kehtestatakse lennujaamades, kus vähemalt 60 inimesel on lennujaama läbipääsuluba, mis annab juurdepääsu julgestuspiirangualadele. |
1.1.3.2. |
Kriitilised osad hõlmavad vähemalt kõiki selliseid lennujaama osi:
a)
kuhu pääsevad läbivaadatud väljuvad reisijad ja
b)
mille kaudu võib liikuda läbivaadatud väljuv registreeritud pagas või kus seda võib hoida, välja arvatud juhul, kui tegemist on turvatud pagasiga. Lennujaama osa loetakse kriitiliseks osaks vähemalt punktis a või b osutatud toimingute ajal. |
1.1.3.3. |
Kriitilise osa kehtestamisel tehakse vahetult enne sellise osa kehtestamist nende osade läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tagamaks mõistlikkuse piires, et alal ei leidu keelatud esemeid. Käesolev nõue loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine. |
1.1.3.4. |
Selliste kriitiliste osade julgestusotstarbeline läbiotsimine, mille puutumatus ei ole olnud tagatud, tehakse võimalikult kiiresti, tagamaks mõistlikkuse piires, et neis ei leidu keelatud esemeid, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud keegi järgmistest isikutest:
a)
läbivaatamata isikud;
b)
muudest kui liites 4-B loetletud kolmandatest riikidest saabuvad reisijad ja lennumeeskonna liikmed;
c)
liidu lennujaamadest saabuvad reisijad ja meeskonnaliikmed, kes saabuvad liikmesriigist, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 ( 3 ) artiklis 1, välja arvatud juhul kui neile tullakse nende saabumisel vastu ja neid saadetakse kõnealustest aladest väljaspool vastavalt punktile 1.2.7.3. Käesoleva punkti nõuded loetakse täidetuks õhusõiduki puhul, mille suhtes teostatakse õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine, ja seda ei kohaldata, kui kriitilistesse osadesse on pääsenud punkti 1.3.2 või punkti 4.1.1.7 alla kuuluvad isikud. Alapunktide b ja c osas kohaldatakse seda sätet ainult selliste kriitiliste osade suhtes, mille on läbinud selline läbivaadatud registreeritud pagas ja/või mida on kasutanud sellised läbivaadatud väljuvad reisijad, mis/kes ei lahku sama õhusõidukiga kui eespool nimetatud reisijad ja meeskonnaliikmed. |
1.2. JUURDEPÄÄSU KONTROLL
1.2.1. Juurdepääs lennualadele
1.2.1.1. |
Juurdepääsu lennualale võib lubada üksnes juhul, kui isikutel ja sõidukitel on selleks põhjendatud vajadus. Lennujaamas volitatud isikute saatel toimuva ekskursiooni liige loetakse isikuks, kellel on lennualale pääsuks põhjendatud vajadus. |
1.2.1.2. |
Juurdepääsu saamiseks lennualale peab isikul olema luba. |
1.2.1.3. |
Juurdepääsu saamiseks lennualale peab sõidukil olema nähtaval kohal sõidukiluba. |
1.2.1.4. |
Lennualal viibivad isikud peavad nõudmise korral esitama oma loa kontrollimiseks. |
1.2.2. Juurdepääs julgestuspiirangualadele
1.2.2.1. |
Juurdepääsu julgestuspiirangualadele võib anda üksnes juhul, kui isikutel ja sõidukitel on selleks põhjendatud vajadus. Lennujaamas volitatud isikute saatel toimuva ekskursiooni liige loetakse isikuks, kellel on julgestuspiirangualadele pääsuks põhjendatud vajadus. |
1.2.2.2. |
Juurdepääsu saamiseks julgestuspiirangualadele peab isik esitama ühe järgmistest lubadest:
a)
kehtiv pardakaart või sellega samaväärne dokument või
b)
kehtiv meeskonnaliikme tunnistus või
c)
kehtiv lennujaama läbipääsuluba või
d)
riigi pädeva asutuse väljastatud kehtiv läbipääsuluba või
e)
järelevalveasutuse väljastatud ja riigi pädeva asutuse tunnustatud kehtiv läbipääsuluba. Juurdepääsu võib anda ka pärast seda, kui isik on biomeetriliste andmete kontrollimisega tuvastatud. |
1.2.2.3. |
Juurdepääsu saamiseks julgestuspiirangualadele peab sõidukil olema nähtaval kohal sõidukiluba. |
1.2.2.4. |
Punkti 1.2.2.2 alapunktis a osutatud pardakaarti või sellega samaväärset dokumenti kontrollitakse enne isikule julgestuspiirangualadele juurdepääsu lubamist, et tagada mõistlikkuse piires selle kehtivus. Punkti 1.2.2.2 alapunktides b–e osutatud tunnistust või läbipääsuluba kontrollitakse enne isikule julgestuspiirangualadele juurdepääsu lubamist, tagamaks mõistlikkuse piires, et see on kehtiv ja kuulub selle omanikule. Biomeetrilise tuvastamise puhul tuleb kontrollida, kas julgestuspiirangualale juurdepääsu taotleval isikul on mõni punktis 1.2.2.2 loetletud luba ja kas see luba kehtib ega ole blokeeritud. |
1.2.2.5. |
Julgestuspiirangualadele loata juurdepääsu vältimiseks kontrollitakse juurdepääsupunkte:
a)
elektroonilise süsteemi abil, mis võimaldab korraga juurdepääsu ühele isikule, või
b)
volitatud isikute teostatava juurdepääsukontrolli abil. Pädev asutus võib oma riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks määrata, et punktis a osutatud nõuet, millega nähakse ette juurdepääsu võimaldamine korraga vaid ühele isikule, ei kohaldata selliste juurdepääsupunktide suhtes, mida kasutavad ainult korrakaitseametnikud. |
1.2.2.6. |
Sõidukiluba kontrollitakse enne sõiduki lubamist julgestuspiirangualadele, tagamaks et see on kehtiv ja vastab sõidukile. |
1.2.2.7. |
Julgestuspiirangualadele juurdepääsu suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
1.2.3. Liidu meeskonnaliikme tunnistustele ja lennujaama läbipääsulubadele esitatavad nõuded
1.2.3.1. |
Liidu lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistuse ja lennujaama läbipääsuloa võib väljastada üksnes isikule, kes vajab seda tööülesannete täitmisel ja kes on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase tugevdatud taustakontrolli. |
1.2.3.2. |
Meeskonnaliikme tunnistus ja lennujaama läbipääsuluba väljastatakse kuni viieks aastaks. |
1.2.3.3 |
Kui isik ei läbi tugevdatud taustakontrolli, blokeeritakse tema läbipääsuluba viivitamata või tunnistatakse see kehtetuks ning see tagastatakse pädevale asutusele, käitajale või selle väljastanud üksusele. |
1.2.3.4. |
Läbipääsuluba tuleb alati kanda nähtaval kohal vähemalt siis, kui selle omanik viibib julgestuspiirangualal. Punkti 1.5.1 alapunkti c rakendamise eest vastutavad isikud peavad kinni pidama isiku, kes ei kanna oma läbipääsuluba nähtaval kohal sellisel julgestuspiirangualal, kus ei viibi reisijad, ja temast vajaduse korral teatama. |
1.2.3.5. |
Läbipääsuluba tagastatakse viivitamata, kui:
a)
pädev asutus, käitaja või väljastanud üksus seda nõuab;
b)
töösuhe lõpetatakse;
c)
tööandja vahetub;
d)
muutub vajadus saada juurdepääs aladele, mille jaoks luba on antud,
e)
tunnistus või läbipääsuluba aegub;
f)
tunnistus või läbipääsuluba tunnistatakse kehtetuks. |
1.2.3.6. |
Meeskonnaliikme tunnistuse või läbipääsuloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele. |
1.2.3.7. |
Elektrooniline tunnistus või läbipääsuluba blokeeritakse selle tagastamise, aegumise või kehtetuks tunnistamise korral või selle kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata. |
1.2.4. Liidu meeskonnaliikme tunnistustele esitatavad lisanõuded
1.2.4.1. |
Liidu lennuettevõtja juures töötava meeskonnaliikme tunnistusel peab olema:
a)
omaniku nimi ja foto; ja
b)
lennuettevõtja nimi; ja
c)
sõna „crew” inglise keeles; ja
d)
aegumiskuupäev. |
1.2.5. Lennujaama läbipääsulubadele esitatavad lisanõuded
1.2.5.1. |
Lennujaama läbipääsuloal peab olema:
a)
omaniku nimi ja foto ja
b)
omaniku tööandja nimi, välja arvatud juhul, kui see on elektrooniliselt programmeeritud, ja
c)
väljastanud üksuse või lennujaama nimi ja
d)
alad, millele juurdepääs on omanikule lubatud, ja
e)
aegumiskuupäev, välja arvatud juhul, kui see on elektrooniliselt programmeeritud. Nimed ja juurdepääsualad võib asendada samaväärsete tunnusandmetega. |
1.2.5.2. |
Lennujaama läbipääsulubade väärkasutuse vältimiseks peab olema kasutusel süsteem, mis tagab mõistlikkuse piires, et kaotatud, varastatud või tagastamata kaartide kasutamise katsed avastatakse. Sellise avastamise korral tuleb võtta asjakohased meetmed. |
1.2.6. Sõidukilubadele esitatavad nõuded
1.2.6.1. |
Sõidukiloa võib väljastada üksnes juhul, kui on tehtud kindlaks tööalane vajadus. |
1.2.6.2. |
Sõidukiluba peab olema seotud konkreetse sõidukiga ning sellele peavad olema märgitud:
a)
alad, millele juurdepääs on sõidukile lubatud, ja
b)
aegumiskuupäev. ▼M2 ————— |
1.2.6.3. |
Elektrooniline sõidukiluba peab:
a)
olema kinnitatud sõidukile viisil, mis tagab, et seda ei saa üle anda, või
b)
olema seotud ettevõtjaga või registreeritud sõidukikasutajaga turvaliste sõidukite registreerimise andmebaasi kaudu. Elektroonilistel sõidukilubadel ei pea olema märgitud alad, kuhu sõiduk võib pääseda, ega aegumiskuupäeva, kui see teave on elektrooniliselt loetav ja seda kontrollitakse enne julgestuspiirangualadele lubamist. ►M5 Elektroonilised sõidukiload peavad olema elektrooniliselt loetavad ka lennualal. ◄ |
1.2.6.4. |
Sõidukiluba peab olema nähtaval kohal alati, kui sõiduk viibib lennualal. |
1.2.6.5. |
Sõidukiluba tagastatakse viivitamata selle väljastanud üksusele, kui:
a)
väljastanud üksus seda nõuab, või
b)
sõidukit ei kasutata enam pääsemiseks lennualale, või
c)
luba aegub, välja arvatud juhul, kui luba muutub automaatselt kehtetuks. |
1.2.6.6. |
Sõidukiloa kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest tuleb viivitamata teatada selle väljastanud üksusele. |
1.2.6.7. |
Elektrooniline sõidukiluba blokeeritakse tagastamise, aegumise või kaotusest, vargusest või tagastamata jätmisest teatamise korral viivitamata. |
1.2.6.8. |
Sõidukilubade väärkasutuse vältimiseks peab olema kasutusel süsteem, mis tagab mõistlikkuse piires, et kaotatud, varastatud või tagastamata sõidukilubade kasutamise katsed avastatakse. Sellise avastamise korral tuleb võtta asjakohased meetmed. |
1.2.6.9. |
Punkte 1.2.6.2–1.2.6.8 ei kohaldata ainult selliste lennualal kasutatavate sõidukite suhtes, millega ei ole lubatud sõita avalikel teedel, tingimusel et nende välispinnal on selge märge selle kohta, et tegemist on asjaomases lennujaamas kasutatavate sõidukitega. |
1.2.7. Juurdepääs saatjaga
1.2.7.1. |
Meeskonnaliikmetel, välja arvatud neil, kellel on kehtiv lennujaama läbipääsuluba, peavad alati olema saatjad, kui nad viibivad julgestuspiirangualadel, välja arvatud:
a)
aladel, kus võivad viibida reisijad, ja
b)
selle õhusõiduki vahetus läheduses, millega nad saabusid või millega nad lahkuvad; ja
c)
meeskondadele ette nähtud aladel, ja
d)
vahemaa terminali või juurdepääsupunkti ja selle õhusõiduki vahel, millega meeskonnaliikmed saabusid või millega nad lahkuvad. |
1.2.7.2. |
Isiku võib erandjuhul vabastada punkti 1.2.5.1 nõuete täitmisest ja taustakontrollist, tingimusel et tal on julgestuspiirangualadel viibides alati saatja. Isiku võib vabastada saatja olemasolu nõudest, kui ta kannab nähtaval kohal vastavasisulist volitust ja isikule on väljastatud kehtiv lennujaama läbipääsuluba. |
1.2.7.3. |
Saatja peab:
a)
omama punkti 1.2.2.2 alapunktis c, d või e osutatud kehtivat läbipääsuluba, ja
b)
olema volitatud tegutsema saatjana julgestuspiirangualadel, ja
c)
hoidma saadetavat isikut või saadetavaid isikuid kogu aeg otsenähtavuses, ja
d)
tagama mõistlikkuse piires, et saadetav isik või saadetavad isikud ei paneks toime julgestusalaseid rikkumisi. |
1.2.7.4. |
Sõiduki võib vabastada punkti 1.2.6 nõuete täitmisest, tingimusel et sellel on lennualal viibimise ajal alati saatja. |
1.2.7.5. |
Kui reisija vedu ei toimu sellise lennutranspordilepingu alusel, mis hõlmab pardakaardi või samaväärse dokumendi väljastamist, võib asjaomast reisijat saatva meeskonnaliikme vabastada punkti 1.2.7.3 alapunktis a sätestatud nõude täitmisest. |
1.2.8. Muud erandid
Muude erandite suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 sätteid.
1.3. MUUDE ISIKUTE KUI REISIJATE JA NENDEGA KAASAS OLEVATE ESEMETE LÄBIVAATUS
1.3.1. Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatus
1.3.1.1. |
Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest või seadmetest:
a)
käsitsi läbivaatus;
b)
metallidetektorväravate (WTMD) läbimine;
c)
pommikoerad;
d)
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade;
e)
turvaskannerid, mille puhul ei kasutata ioniseerivat kiirgust;
f)
lõhkeaine jälgede avastamise seade (ETD) koos käsimetallidetektoriga (HHMD);
g)
jalanõude metallidetektorid (SMD);
h)
jalanõude lõhkeainedetektorid (SED). Jalanõude metallidetektorit ja jalanõude lõhkeainedetektorit võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina. |
1.3.1.2. |
Muude isikute kui reisijate läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.1.3–4.1.1.6 ja punkte 4.1.1.10–4.1.1.11. |
1.3.1.3. |
Pommikoeri, lõhkeaine jälgede avastamise seadet (ETD) ning ETD-seadet koos jalanõude lõhkeainedetektoriga kasutatakse muude isikute kui reisijate läbivaatusel üksnes täiendava läbivaatusmeetodina või pistelise alternatiivina käsitsi läbivaatusele, käsitsi läbivaatusele koos SMDga, metallidetektorväravaga (WTMD) või turvaskanneriga. |
1.3.1.4. |
Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatusel kasutatakse üht järgmistest meetoditest ja seadmetest:
a)
käsitsi läbivaatus;
b)
läbivalgustusseade;
c)
lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade.
d)
pommikoerad;
e)
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade. |
1.3.1.5. |
Muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse punkte 4.1.2.4–4.1.2.7 ja punkti 4.1.2.11. |
1.3.1.6. |
Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kasutatakse üksnes muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete täiendava läbivaatusmeetodina või pistelise valiku põhimõttel kohaldatava alternatiivina kombineeritult käsitsi läbivaatuse, läbivalgustusseadme või lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme kasutamisega. |
1.3.1.7. |
Kui muud isikud kui reisijad ja nendega kaasas olevad esemed tuleb läbi vaadata korduva pistelise valiku põhimõttel, kehtestab pädev asutus riskianalüüsi alusel kontrollisageduse. |
1.3.1.8. |
Tööülesannete täitmiseks kasutatavate loomade suhtes, keda saadab isik, kellel on kehtiv lennujaama läbipääsuluba, kohaldatakse enne julgestuspiirangualale lubamist visuaalset kontrolli. |
1.3.1.9. |
Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasas olevate esemete läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
1.3.2. Erandid ja eriläbivaatus
1.3.2.1. |
Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel lubada muude isikute kui reisijate vabastamist läbivaatusest või kohaldada nende puhul eriläbivaatust, tingimusel et neid saadab isik, kes on volitatud tegutsema saatjana vastavalt punktile 1.2.7.3. |
1.3.2.2. |
Muud isikud kui reisijad, kes on läbi vaadatud ja kes lahkuvad ajutiselt kriitilistest osadest, võib vabastada nende naasmisel läbivaatusest, tingimusel et volitatud isikud on neid pidevalt jälginud piisaval määral, tagamaks mõistlikkuse piires, et nad ei too kõnealustesse kriitilistesse osadesse keelatud esemeid. |
1.3.2.3. |
Erandite ja eriläbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
1.4. SÕIDUKITE KONTROLL
1.4.1. Kriitilistesse osadesse sisenevad sõidukid
1.4.1.1. |
Kõiki sõidukeid kontrollitakse enne kriitilistesse osadesse sisenemist. Neid kaitstakse pärast kontrolli loata juurdepääsu eest kuni julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenemiseni. |
1.4.1.2. |
Juht ega muud sõitjad ei tohi kontrollimise ajal sõidukis viibida. Neilt nõutakse, et nad võtaksid oma isiklikud esemed sõidukist läbivaatuseks endaga kaasa. |
1.4.1.3. |
Kontrollitavate osade valiku juhuslikkuse tagamiseks tuleb kasutada kindlaksmääratud meetodeid. |
1.4.1.4. |
Kriitilistesse osadesse sisenevate sõidukite suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
1.4.2. Muudesse kui julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenevad sõidukid
1.4.2.1. |
Juht ega muud sõitjad ei tohi kontrollimise ajal sõidukis viibida. Neilt nõutakse, et nad võtaksid oma isiklikud esemed sõidukist läbivaatuseks endaga kaasa. |
1.4.2.2. |
Nii kontrollitavate sõidukite kui ka nende osade valiku juhuslikkuse tagamiseks tuleb kasutada kindlaksmääratud meetodeid. |
1.4.2.3. |
Muudesse kui julgestuspiiranguala kriitilistesse osadesse sisenevate sõidukite suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
1.4.3. Kontrollimeetodid
1.4.3.1. |
Käsitsi läbivaatus hõlmab valitud osade, sealhulgas nende sisu põhjalikku käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et neis ei leidu keelatud esemeid. |
1.4.3.2. |
Järgmiseid meetodeid võib kasutada üksnes täiendava vahendina:
a)
pommikoerad ja
b)
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade. |
1.4.3.3. |
Kontrollimeetodite suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
1.4.4. Erandid ja erikontroll
1.4.4.1. |
Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel lubada sõidukite vabastamist kontrollist või kohaldada nende suhtes erikontrolli, tingimusel et neid saadab isik, kes on volitatud tegutsema saatjana vastavalt punktile 1.2.7.3. |
1.4.4.2. |
Kontrollitud sõidukid, mis ajutiselt lahkuvad kriitilistest osadest, võib vabastada nende naasmisel läbivaatusest, tingimusel et volitatud isikud on neid piisaval määral pidevalt jälginud, tagamaks mõistlikkuse piires, et asjaomastesse sõidukitesse ei ole toodud keelatud esemeid. |
1.4.4.3. |
Erandite ja erikontrolli suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
1.5. JÄRELEVALVE, PATRULLID JA MUU FÜÜSILINE KONTROLL
1.5.1. |
Järelevalvet ja patrullimist teostatakse selleks, et jälgida:
a)
avatud alade, lennualade, julgestuspiirangualade, kriitiliste osade ja nende kohaldamise korral piiritletud alade vahelisi piire, ja
b)
terminali alasid ning selle läheduses asuvaid alasid, mis on üldsusele juurdepääsetavad, sealhulgas parklaid ja teid, ning
c)
isikute läbipääsulubade kandmist nähtaval kohal ja kehtivust julgestuspiirangualadel, välja arvatud seal, kus viibivad reisijad ja
d)
sõidukilubade nähtaval kohal olekut ja kehtivust lennualal, ja
e)
kriitilistes osades pealelaadimist ootavat registreeritud pagasit, kaupa ja posti, pardavarusid ning lennuettevõtja posti ja saadetisi. |
1.5.2. |
Järelevalve ja patrullimise sagedus ning viis põhineb riskianalüüsil ning need kiidab heaks pädev asutus. Arvesse võetakse järgmist:
a)
lennujaama suurus, sealhulgas toimingute arv ja laad ja
b)
lennujaama plaan, eelkõige lennujaamas kehtestatud alade omavaheline suhe ja
c)
järelevalve ja patrullimise meetodite võimalikkus ja piirangud. Järelevalve teostamise ja patrullimise sageduse ja viisidega seotud riskianalüüsi osad esitatakse nõudmise korral kirjalikult nõuetele vastavuse kontrollimiseks. |
1.5.3. |
Järelevalve ja patrullimine ei tohi toimuda ennustatava korrapärasusega. Läbipääsulubade kehtivust kontrollitakse pistelise valiku põhimõttel. |
1.5.4. |
Kasutusel peavad olema meetmed, mis hoiavad ära isikute julgestusalaseid rikkumisi julgestuspiiranguala kontrollpunktides ning võimaldavad sellise rikkumise esinemise korral rikkumise ja selle tagajärjed kiirelt kõrvaldada. |
1.5.5. |
Kehtestatakse menetlused tuvastamata pagasi ja kahtlaste esemete käsitlemiseks kooskõlas julgestusalase riskianalüüsiga, mille asjaomased riiklikud asutused on koostanud või heaks kiitnud. |
1.6. KEELATUD ESEMED
1.6.1. |
Muudel isikutel kui reisijatel ei ole lubatud viia julgestuspiirangualadele liites 1-A loetletud esemeid. |
1.6.2. |
Erandi punktist 1.6.1 võib teha tingimusel, et asjaomane isik on volitatud keelatud esemeid julgestuspiirangualadele viima, et täita ülesandeid, mis on olulised lennujaamarajatiste või õhusõidukite käitamiseks või kohustuste täitmiseks lennu ajal. |
1.6.3. |
Üht või mitut liites 1-A loetletud eset kaasa viima volitatud isiku vastavuse kontrollimiseks:
a)
peab isikul olema kaasas vastav luba. Luba võib olla kas märge läbipääsuloal, mis võimaldab pääsu julgestuspiirangualadele, või eraldi kirjalik dokument. Loal peavad olema märgitud kaasa võtta lubatud ese(med) kategooriana või konkreetse esemena. Kui loaks on märge läbipääsuloal, peab see olema äratuntav teadmisvajadusest lähtuvalt, või
b)
julgestuspiiranguala kontrollpunktis peab kasutusel olema süsteem, mis näitab, millistel isikutel on lubatud kaasa võtta milliseid esemeid, kas kategooriana või konkreetse esemena. |
1.6.4. |
Vastavust tuleb kontrollida enne, kui isikul lubatakse viia asjaomane ese (asjaomased esemed) julgestuspiirangualale, ja punkti 1.5.1 alapunkti c alusel järelevalvet või patrulli teostavate isikute nõudmisel. |
1.6.5. |
Liites 1-A loetletud esemeid võib ladustada julgestuspiirangualal, tingimusel et neid hoitakse turvalises kohas. Liite 4-C alapunktides c, d ja e loetletud esemeid võib ladustada julgestuspiirangualal, tingimusel et need ei ole reisijatele juurdepääsetavad. |
1.7 TSIVIILLENNUNDUSE KRIITILISTE INFO- JA SIDETEHNOLOOGIASÜSTEEMIDE NING KÜBEROHTE KÄSITLEVATE ANDMETE KINDLAKSMÄÄRAMINE JA KAITSE
1.7.1. |
Pädev asutus peab tagama, et lennujaamade käitajad, lennuettevõtjad ja riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis määratletud üksused määraksid kindlaks oma kriitilised info- ja sidetehnoloogiasüsteemid ning andmed ja kaitseksid neid küberrünnete eest, mis võivad mõjutada tsiviillennunduse turvalisust. |
1.7.2. |
Lennujaamade käitajad, lennuettevõtjad ja üksused peavad oma julgestusprogrammis või selles osutatud vastavas dokumendis kindlaks määrama punktis 1.7.1 kirjeldatud kriitilised info- ja sidetehnoloogiasüsteemid ning tsiviillennunduse eesmärgil kasutatavad andmed. Julgestusprogrammis või selles osutatud vastavas dokumendis tuleb üksikasjalikult kirjeldada meetmeid, millega tagatakse kaitse punktis 1.7.1 kirjeldatud küberrünnete eest ning selliste küberrünnete avastamine, neile reageerimine ja nendest taastumine. |
1.7.3. |
Lennujaama käitaja, lennuettevõtja või muu üksuse koostatud riskihindamise alusel tuleb kindlaks määrata, välja töötada ja rakendada üksikasjalikud meetmed, millega kõnealuseid süsteeme ja andmeid kaitstakse ebaseadusliku sekkumise eest. |
1.7.4. |
Kui konkreetses liikmesriigis vastutab küberohtudega seotud meetmete eest konkreetne asutus või amet, võib selle asutuse või ameti määrata käesoleva määruse kohaste kübervaldkonnasätete kooskõlastamise ja/või järelevalve eest vastutavaks asutuseks. |
1.7.5. |
Kui lennujaamade käitajate, lennuettevõtjate ja riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis määratletud üksuste suhtes kohaldatakse muudest ELi või liikmesriikide õigusaktidest tulenevaid eraldi küberkaitsenõudeid, võib pädev asutus käesoleva määruse nõuete täitmise kohustuse asendada muudes ELi või liikmesriikide õigusaktides sisalduvate nõuete täitmise kohustusega. Pädev asutus peab oma tegevuse kooskõlastama mis tahes muude asjaomaste pädevate asutustega, et tagada kooskõlastatud või ühilduv järelevalvekord. |
LIIDE 1-A
MUUD ISIKUD KUI REISIJAD
KEELATUD ESEMED
Püssid, tulirelvad ja muud lendkehasid tulistavad seadmed – seadmed, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks lendkehasid tulistades, sealhulgas:
uimastusvahendid – seadmed, mis on spetsiaalselt kavandatud uimastamiseks või liikumisvõimetuks tegemiseks, sealhulgas:
lõhke- ja süüteained ning lõhke- ja süüteseadeldised – lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:
mis tahes muu ese, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks ja mida julgestuspiirangualadel tavaliselt ei kasutata, näiteks võitlusspordivarustus, mõõgad, saablid jne.
2. LENNUJAAMADE PIIRITLETUD ALAD
Käesolevas määruses sätted puuduvad.
3. ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS
3.0. ÜLDSÄTTED
3.0.1. |
Lennuettevõtja tagab käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise oma õhusõidukite puhul, kui ei ole sätestatud teisiti. |
3.0.2. |
Liites 3-B on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseks õhusõidukite julgestuse suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega. |
3.0.3. |
Õhusõiduki julgestuskontroll ei ole kohustuslik. Õhusõidukis tuleb teostada õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine vastavalt punktile 3.1. |
3.0.4. |
Taotluse korral teavitab lennujaama käitaja lennuettevõtjat, kas tema õhusõiduk asub kriitilises osas või mitte. Kui see ei ole selge, siis eeldatakse, et õhusõiduk asub muus kui kriitilises osas. |
3.0.5. |
Kui ala ei loeta julgestusstaatuse muutuse tõttu enam kriitiliseks osaks, teavitab lennujaama käitaja sellest asjaomaseid lennuettevõtjaid. |
3.0.6. |
Õhusõiduki sisemiste osade läbiotsimisel on keelatud esemete loetelu sama, mis on sätestatud liites 1-A. Komplekteeritud lõhke- ja süüteseadeldisi käsitatakse õhusõidukist väljaspool asuvate osade läbiotsimisel keelatud esemetena. |
3.0.7. |
Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendavad „õhusõiduki teeninduspaneelid ja -luugid” õhusõiduki väliste osade juurdepääsupunkte ja ruume, millel on käepidemed või mille puhul on tegemist allalastavate (nn clip-down) luukidega ja mida kasutatakse tavaliselt õhusõiduki maapealse teenindamise käigus. |
3.0.8. |
Käesolevas peatükis ja komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 esitatud viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist. |
3.1. ÕHUSÕIDUKI JULGESTUSOTSTARBELINE LÄBIOTSIMINE
3.1.1. Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohaldamine
3.1.1.1. |
Õhusõidukile tuleb teha õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine alati, kui on alust arvata, et sellele võivad olla juurde pääsenud volitamata isikud. |
3.1.1.2. |
Õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine hõlmab komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud õhusõiduki määratletud osade kontrolli. |
3.1.1.3. |
Õhusõiduk, mis saabub kriitilisse ossa liites 3-B loetlemata kolmandast riigist, otsitakse julgestusotstarbel läbi mis tahes ajal pärast reisijate lahkumist läbiotsitavast õhusõiduki osast ja/või lastiruumi tühjaks laadimist. ►M15 Läbiotsimist ei tohi alustada enne, kui õhusõiduk on jõudnud oma lõplikku parkimiskohta. ◄ |
3.1.1.4. |
Õhusõiduk, mis saabub liikmesriigist, kus see oli läbisõidul pärast saabumist liites 3-B loetlemata kolmandast riigist, loetakse kolmandast riigist saabuvaks õhusõidukiks. |
3.1.1.5. |
Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohaldatavuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
3.1.2. Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise viis
Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise viisi suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid.
3.1.3. Teave õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohta
Väljuva lennu õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kohta salvestatakse järgmine teave ja seda säilitatakse mujal kui õhusõidukis lennu kestuse jooksul või 24 tundi, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem:
lennu number;
eelmise lennu lähtekoht;
õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise kuupäev ja kellaaeg;
õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise teostamise eest vastutava isiku nimi ja allkiri.
Esimeses lõigus loetletud salvestatud teavet võib säilitada elektroonilisel kujul.
3.2. ÕHUSÕIDUKI KAITSE
3.2.1. Õhusõiduki kaitse – üldnõuded
3.2.1.1. |
Olenemata õhusõiduki parkimise kohast lennujaamas kaitstakse selle kõiki välisuksi loata juurdepääsu eest järgmiselt:
a)
tagades, et loata juurdepääsu üritavad isikud peetakse viivitamata kinni, või
b)
hoides õhusõiduki välisuksed suletuna. Kui õhusõiduk asub julgestuspiiranguala kriitilises osas, loetakse maapinnalt juurdepääsmatud välisuksed suletuks, kui juurdepääsu abivahendid on eemaldatud ning paigutatud õhusõidukist piisavalt kaugele, et mõistlikkuse piires vältida juurdepääsu, või
c)
kasutades elektroonilisi vahendeid, mis viivitamata avastavad loata juurdepääsu, või
d)
kasutades kõikidel sildtrapi ustel, mis viivad otse õhusõiduki avatud ukseni, lennujaama läbipääsuloaga seotud elektroonilist juurdepääsukontrolli süsteemi, mis võimaldab juurdepääsu ainult isikutele, kes on saanud punkti 11.2.3.7 kohase koolituse. Sellised isikud peavad kõnealuste uste kasutamise ajal tagama, et need oleksid kaitstud loata juurdepääsu eest. |
3.2.1.2. |
Punkti 3.2.1.1 ei kohaldata õhusõiduki suhtes, mis on pargitud lukustatud või muul viisil loata juurdepääsu eest kaitstud angaari. |
3.2.2. Suletud välisustega õhusõiduki täiendav kaitse muus kui kriitilises osas
3.2.2.1. |
Kui välisuksed on suletud ja õhusõiduk asub muus kui kriitilises osas, peavad lisaks:
a)
olema juurdepääsu abivahendid eemaldatud, või
b)
välisuksed olema pitseeritud, või
c)
välisuksed olema lukustatud, või
d)
välisuksed olema järelevalve all. Punkti a ei kohaldata selliste uste suhtes, mis on maapinnalt juurdepääsetavad. |
3.2.2.2. |
Kui maapinnalt juurdepääsmatutelt õhusõiduki ustelt eemaldatakse juurdepääsu abivahendid, tuleb need paigutada õhusõidukist piisavalt kaugele, et mõistlikkuse piires vältida juurdepääsu. |
3.2.2.3. |
Kui välisuksed on lukustatud, peavad neid saama avada üksnes isikud, kellel on selleks tööalane vajadus. |
3.2.2.4. |
Kui välisuksed on järelevalve all, peab järelevalve tagama õhusõidukile loata juurdepääsu viivitamata avastamise. |
3.2.2.5. |
Muus kui kriitilises osas asuva suletud välisustega õhusõiduki kaitse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
LIIDE 3-A
ÕHUSÕIDUKI JULGESTUSOTSTARBELINE LÄBIOTSIMINE
Õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 3-B
ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS
KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA
Õhusõidukite julgestusega seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:
Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.
Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.
4. REISIJAD JA KÄSIPAGAS
4.0. ÜLDSÄTTED
4.0.1. |
Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti. |
4.0.2. |
Liites 4-B on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseteks reisijate ja käsipagasi suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega. |
4.0.3. |
Sellisest liikmesriigist saabuvad reisijad ja nende käsipagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 4-B loetlemata kolmandast riigist või liidu lennujaamast sellises liikmesriigis, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile. |
4.0.4. |
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
|
4.0.5. |
Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist. |
4.0.6. |
Reisijad ja nende käsipagas, mis saabuvad sellise liikmesriigi lennujaamast, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvateks reisijateks ja käsipagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et reisijad ja nende käsipagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile. |
4.1. REISIJATE JA KÄSIPAGASI LÄBIVAATUS
4.1.1. Reisijate läbivaatus
4.1.1.1. |
Mantlid ja pintsakud võetakse enne läbivaatust seljast ning vaadatakse läbi käsipagasina. Läbivaatuse teostaja võib reisijalt vajaduse korral nõuda täiendavat esemete eemaldamist. |
4.1.1.2. |
Reisijad vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:
a)
käsitsi;
b)
metallidetektorvärava (WTMD) abil;
c)
pommikoeri kasutades;
d)
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil;
e)
turvaskanneri abil, mille puhul ei kasutata ioniseerivat kiirgust;
f)
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil koos käsimetallidetektoriga (HHMD);
g)
jalanõude metallidetektori (SMD) abil;
h)
jalanõude lõhkeainedetektori (SED) abil. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas reisija kannab keelatud esemeid või mitte, keelatakse reisijal juurdepääs julgestuspiirangualale või ta vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi. |
4.1.1.3. |
Käsitsi läbivaatuse korral tehakse seda viisil, mis mõistlikkuse piires tagab, et isikul ei ole kaasas keelatud esemeid. |
4.1.1.4. |
Kui metallidetektorvärav annab häire, tuleb häire põhjus kindlaks teha. |
4.1.1.5. |
Käsimetallidetektorit (HHMD) võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina. See ei asenda käsitsi läbivaatust. |
4.1.1.6. |
Kui õhusõiduki salongi lubatakse viia elusloom, vaadatakse see läbi kas reisija või käsipagasina. |
4.1.1.7. |
Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada reisijate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse eriläbivaatust või keda võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni. |
4.1.1.8. |
Reisijate läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
4.1.1.9. |
Pommikoeri, ETD-seadet, SMD-seadet ja SED-seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina. |
4.1.1.10. |
Kui reisijate läbivaatuseks kasutatakse punkti 12.11.1 teise lõigu kohast turvaskannerit koos kujutist analüüsiva töötajaga, peavad täidetud olema kõik järgmised nõuded:
a)
turvaskannerid ei säilita, kopeeri, prindi ega taasta kujutisi. Läbivaatuse käigus loodud kujutist võib siiski säilitada nii kaua, kui kujutist analüüsival töötajal kulub selle analüüsimiseks, ning see kustutatakse niipea, kui reisija on läbivaatuse läbinud. Volitusteta juurdepääs kujutisele ja selle volitusteta kasutamine on keelatud ning selle ärahoidmiseks võetakse meetmeid;
b)
kujutist analüüsiv töötaja asub eraldi kohas, nii et ta ei näe läbivaadatavat reisijat;
c)
mis tahes tehnilisi seadmeid, mis võimaldavad kujutiste säilitamist, kopeerimist või pildistamist või muul moel jäädvustamist, ei lubata kujutise analüüsimiseks ettenähtud eraldi kohta;
d)
kujutist ei seostata läbivaadatavat isikut puudutava mis tahes teabega ning tema identiteet jääb anonüümseks;
e)
reisija võib paluda, et tema keha kujutist analüüsiks töötaja, kes on tema soovitud soost;
f)
kujutis muudetakse hägusaks või uduseks, et reisija nägu ei oleks võimalik identifitseerida. Punkte a ja d kohaldatakse ka ohtlike esemete automaatse avastamise funktsiooniga turvaskannerite puhul. Reisijatel on õigus keelduda turvaskanneriga läbivaatusest. Sel juhul kasutatakse reisijate läbivaatuseks alternatiivset läbivaatusmeetodit, mis hõlmab vähemalt käsitsi läbivaatust kooskõlas komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liitega 4-A. Kui turvaskanner annab häire, tuleb häire põhjus kindlaks teha. Enne kui reisija vaadatakse läbi turvaskanneriga, teavitatakse teda kasutatavast tehnoloogiast, selle kasutamistingimustest ning võimalusest keelduda turvaskanneriga läbivaatusest. |
4.1.1.11. |
Lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet kombineeritult käsimetallidetektoriga (HHMD) võib kasutada üksnes juhul, kui läbivaatuse teostaja peab isiku teatava osa käsitsi läbivaatust ebatõhusaks ja/või soovimatuks. |
4.1.2. Käsipagasi läbivaatus
4.1.2.1. |
Sülearvutid ja muud suured elektriseadmed tuleb enne läbivaatust käsipagasist välja võtta ja eraldi läbi vaadata, välja arvatud juhul, kui käsipagas vaadatakse läbi lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadmega, mis vastab vähemalt standardile C2. |
4.1.2.2. |
Enne julgestuspiirangualale lubamist vaatab iga lennujaama asjakohane üksus läbi vähemalt sellised vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis on saadud lennujaamast või õhusõiduki pardalt ja suletud avamist tuvastada võimaldavasse kotti, milles on nähtaval kohal piisav tõend selle kohta, et asjaomane vedelik, aerosool või geel on ostetud lennujaama lennualalt või õhusõiduki pardalt, samuti sellised vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis on ette nähtud kasutamiseks reisi jooksul ja vajalikud kas meditsiinilisel näidustusel või eridieedi jaoks, sealhulgas imikutoit. Vedelikud, aerosoolid ja geelid võetakse enne läbivaatust käsipagasist välja ja vaadatakse teistest käsipagasi hulgas olevatest esemetest eraldi läbi, välja arvatud juhul, kui käsipagasi läbivaatuseks kasutatavate seadmetega on võimalik läbi vaadata mitu suletud vedeliku-, aerosooli- ja geelipakendit pagasi sees. Kui vedelikud, aerosoolid ja geelid on käsipagasist välja võetud, esitab reisija:
a)
kõik vedelikud, aerosoolid ja geelid, mis asuvad kuni 100-milliliitrises või samaväärse mahutavusega üksikpakendis, läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis selliselt, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud ning
b)
kõik muud vedelikud, aerosoolid ja geelid, kaasa arvatud avamist tuvastada võimaldavasse kotti suletud vedelikud, aerosoolid ja geelid. Asjaomased asutused, lennuettevõtjad ja lennujaama käitajad annavad reisijatele asjakohast teavet vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatuse kohta asjaomases lennujaamas. |
4.1.2.3. |
Käsipagas vaadatakse läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:
a)
käsitsi;
b)
läbivalgustusseadme abil;
c)
lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme abil;
d)
pommikoeri kasutades kombineeritult punkti a kohaldamisega;
e)
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas käsipagas sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi. |
4.1.2.4. |
Käsipagasi käsitsi läbivaatus hõlmab pagasi, sealhulgas selle sisu käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et selles ei leidu keelatud esemeid. |
4.1.2.5. |
Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamise korral vaatleb läbivaatuse teostaja iga kujutist või kujutist analüüsitakse automaattuvastuse tarkvara (ACS) abil. |
4.1.2.6. |
Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamisel lahendatakse kõik häired läbivaatuse teostajat rahuldavalt, tagamaks mõistlikkuse piires, et julgestuspiirangualale või õhusõiduki pardale ei viida keelatud esemeid. |
4.1.2.7. |
Läbivalgustus- või EDS-seadme kasutamisel võetakse pagasist välja esemed, mille tihedus vähendab läbivaatuse teostaja suutlikkust analüüsida käsipagasi sisu. Kott vaadatakse uuesti läbi ja asjaomane ese vaadatakse käsipagasina eraldi läbi. |
4.1.2.8. |
Kõik kotid, milles tuvastatakse suur elektriseade, tuleb ilma kõnealuse seadmeta uuesti läbi vaadata ja elektriseade tuleb eraldi läbi vaadata, välja arvatud juhul, kui käsipagas vaadati läbi EDS-seadmega, mis vastab vähemalt standardile C2. |
4.1.2.9. |
Pommikoeri ja lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadet võib kasutada üksnes läbivaatuse täiendava vahendina. |
4.1.2.10. |
Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada käsipagasi kategooriad, millele kohaldatakse eriläbivaatust või mida võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni. |
4.1.2.11. |
Isikud, kes teostavad käsipagasi läbivaatust läbivalgustus- või EDS-seadme abil, ei tohi üldjuhul kujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist kujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui seadme poolt esitatud kujutiste voog on pidev. Käsipagasi läbivaatajate eest vastutab järelevaataja, kes tagab töötajate optimaalse koosseisu, töö kvaliteedi, koolituse korraldamise ning töötajate abistamise ja hindamise. |
4.1.2.12. |
Käsipagasi läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
4.1.3. Vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatus
4.1.3.1. |
Reisijatel kaasas oleva vedeliku, aerosooli või geeli võib vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmega enne julgestuspiirangualale lubamist läbivaatusest vabastada, kui see on kuni 100-milliliitrises või samasuguse mahutavusega üksikpakendites, mis on ühes läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis nii, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud. |
▼M5 —————
4.1.3.3. |
Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada vedelike, aerosoolide või geelide kategooriad, mille suhtes kohaldatakse eriläbivaatust või mille võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni. |
4.1.3.4. |
Vedelike, aerosoolide või geelide läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
4.2. REISIJATE JA KÄSIPAGASI KAITSE
Reisijate ja käsipagasi kaitse suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 sätteid.
4.3. POTENTSIAALSET OHTU KUJUTAVAD REISIJAD
4.3.1. |
Asjaomane asutus teavitab lennuettevõtjat kirjalikult ette kavast saata tema õhusõiduki pardale potentsiaalselt ohtlik reisija. |
4.3.2. |
Teates märgitakse järgmised andmed:
a)
isiku identiteet ja sugu, ja
b)
transportimise põhjus, ja
c)
saatjate kasutamise korral nende nimed ja ametinimetused, ning
d)
pädeva asutuse riskianalüüs, sealhulgas saatjate kasutamise või kasutamata jätmise põhjused, ja
e)
vajaduse korral esialgne istekohtade plaan, ja
f)
olemasolevate reisidokumentide laad. Lennuettevõtja teeb kõnealuse teabe enne reisijate pardaleminekut õhusõiduki kaptenile kättesaadavaks. |
4.3.3. |
Pädev asutus tagab, et seaduslikult kinnipeetud isikutel on alati saatja. |
4.4. KEELATUD ESEMED
4.4.1. |
Reisijatel ei ole lubatud viia julgestuspiirangualadele või õhusõiduki pardale liites 4-C loetletud esemeid. |
4.4.2. |
Erandi punktist 4.4.1 võib teha tingimusel, et:
a)
pädev asutus on andnud nõusoleku eseme kaasaviimiseks, ja
b)
lennuettevõtjat on teavitatud reisijast ja esemest, mille ta kaasa võtab, enne reisijate minekut õhusõiduki pardale, ja
c)
järgitakse kohaldatavaid ohutuseeskirju. Kõnealused esemed paigutatakse õhusõiduki pardal turvalisse kohta. |
4.4.3. |
Lennuettevõtja tagab, et reisijaid teavitatakse liites 4-C loetletud keelatud esemetest enne lennule registreerimist. |
LIIDE 4-A
KÄSITSI LÄBIVAATUSE NÕUDED
Käsitsi läbivaatuse üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 4-B
REISIJAD JA KÄSIPAGAS
KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA
Reisijate ja käsipagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:
Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.
Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.
LIIDE 4-C
REISIJAD JA KÄSIPAGAS
KEELATUD ESEMED
Ilma et see piiraks kehtivate ohutuseeskirjade kohaldamist, ei ole reisijatel lubatud viia julgestuspiirangualadele ja õhusõiduki pardale järgmisi esemeid:
a) |
püssid, tulirelvad ja muud lendkehasid tulistavad seadmed
– seadmed, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks lendkehasid tulistades, sealhulgas:
—
iga liiki tulirelvad, näiteks püstolid, revolvrid, vintpüssid, haavlipüssid;
—
mängupüssid, tulirelvade mulaažid ja jäljendatud tulirelvad, mida on võimalik ekslikult pidada pärisrelvadeks;
—
tulirelvade koostisosad, välja arvatud teleskoopsihikud;
—
suruõhu- ja CO2-püssid, näiteks püstolid, õhupüssid, vintpüssid ning vedrupüssid ja -püstolid;
—
raketipüstolid ja stardipüstolid;
—
vibud, ammud ja nooled;
—
harpuun- ja allveepüssid;
—
kadad ja katapuldid;
|
b) |
uimastusvahendid
– seadmed, mis on spetsiaalselt kavandatud uimastamiseks või liikumisvõimetuks tegemiseks, sealhulgas:
—
elektrišokivahendid, näiteks elektripüstolid, elektrišoki noolepüstolid ja elektrinuiad;
—
vahendid loomade uimastamiseks ja tapmiseks;
—
tegutsemisvõimetuks muutvad kemikaalid, gaasid ja pihustusained, näiteks ärritavad gaasid, pipragaasid, pisargaasid, happegaasid ja loomatõrjevahendid;
|
c) |
terava otsa või terava servaga esemed
– terava otsa või terava servaga esemed, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks, sealhulgas:
—
raiumiseks mõeldud esemed, näiteks kirved ja lihunikunoad;
—
jääkirved, -kirkad ja -noad;
—
žiletiterad;
—
kartonginoad;
—
noad pikema teraga kui 6 cm;
—
käärid pikema teraga kui 6 cm mõõdetuna alates ühenduspunktist;
—
terava otsa või terava servaga võitlusspordivarustus;
—
mõõgad ja saablid;
|
d) |
tööriistad
– tööriistad, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:
—
raudkangid;
—
puurid/trellid ja nende osad, sealhulgas kaasaskantavad juhtmeta elektritrellid;
—
tööriistad pikema tera või varrega kui 6 cm, mida saab kasutada relvana, näiteks kruvikeerajad ja peitlid;
—
saed, sealhulgas kaasaskantavad juhtmeta elektrisaed;
—
leeklambid;
—
naela- ja needipüstolid;
|
e) |
nürid instrumendid
– esemed, millega lüües on võimalik tekitada tõsine vigastus, sealhulgas:
—
pesapalli ja pehmepalli (softball) kurikad;
—
kurikad ja nuiad, näiteks kumminuiad;
—
võitlusspordivarustus;
|
f) |
lõhke- ja süüteained ning lõhke- ja süüteseadeldised
– lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:
—
laskemoon;
—
sütikud;
—
detonaatorid ja süütenöörid;
—
lõhkeseadeldiste mulaažid või jäljendatud lõhkeseadeldised;
—
miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon;
—
ilutulestik ja muu pürotehnika;
—
suitsupadrunid ja suitsupommid;
—
dünamiit, must püssirohi ja plastilised lõhkeained.
|
5. REGISTREERITUD PAGAS
5.0. ÜLDSÄTTED
5.0.1. |
Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti. |
5.0.2. |
Liites 5-A on loetletud kolmandad riigid, kus kohaldatavad julgestusstandardid on tunnistatud samaväärseteks registreeritud pagasi suhtes kohaldatavate ühiste põhistandarditega. |
5.0.3. |
Sellisest liikmesriigist saabuv registreeritud pagas, kus õhusõiduk oli läbisõidul pärast saabumist liites 5-A loetlemata kolmandast riigist või liidu lennujaamast, mille liikmesriik on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile. |
5.0.4. |
Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „turvatud pagas” läbivaadatud väljuvat registreeritud pagasit, mis on füüsiliselt kaitstud, et takistada mis tahes esemete lisamist. |
5.0.5. |
Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist. |
5.0.6. |
Registreeritud pagas, mis saabub sellisest liikmesriigist, mis on teinud erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) nr 1254/2009 artiklis 1, loetakse kolmandast riigist saabuvaks registreeritud pagasiks, välja arvatud juhul, kui on olemas kinnitus selle kohta, et registreeritud pagas vaadati kõnealuses liikmesriigis läbi vastavalt käesolevale peatükile. |
5.1. REGISTREERITUD PAGASI LÄBIVAATUS
5.1.1. |
Registreeritud pagasi läbivaatusel kasutatakse eraldi või koos järgmisi meetodeid:
a)
käsitsi läbivaatus, või
b)
läbivalgustusseade, või
c)
lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade, või
d)
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade, või
e)
pommikoerad. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas registreeritud pagas sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda läbi või vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi. |
5.1.2. |
Registreeritud pagasi käsitsi läbivaatus hõlmab pagasi, sealhulgas kogu selle sisu põhjalikku käsitsi kontrolli, tagamaks mõistlikkuse piires, et selles ei leidu keelatud esemeid. |
5.1.3. |
Läbivalgustus- või lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme kasutamisel vaadatakse esemed, mille tihedus vähendab läbivaatuse teostaja suutlikkust analüüsida pagasi sisu, läbi muu läbivaatusmeetodi abil. |
5.1.4. |
Läbivaatus lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil hõlmab pagasi seest ja väljast ning selle sisult võetud proovide analüüsimist. Sisu võib ka käsitsi läbi vaadata. |
5.1.5. |
Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel kehtestada registreeritud pagasi kategooriad, mille suhtes kohaldatakse eriläbivaatust või mida võib läbivaatusest vabastada. Kehtestatud kategooriatest teavitatakse Euroopa Komisjoni. |
5.1.6. |
Käsipagasi läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
5.1.7. |
Isikud, kes teostavad registreeritud pagasi läbivaatust läbivalgustus- või lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seadme abil, ei tohi üldjuhul kujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist kujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui seadme poolt esitatud kujutiste voog on pidev. Registreeritud pagasi läbivaatajate eest vastutab järelevaataja, kes tagab töötajate optimaalse koosseisu, töö kvaliteedi, koolituste korraldamise ning töötajate abistamise ja hindamise. |
5.2. REGISTREERITUD PAGASI KAITSE
5.2.1. |
Reisijatele ei tohi võimaldada juurdepääsu läbivaadatud registreeritud pagasile, välja arvatud juhul, kui see on nende endi pagas ja neid jälgitakse, tagamaks et:
a)
registreeritud pagasisse ei panda liites 5-B loetletud keelatud esemeid, või
b)
registreeritud pagasist ei eemaldata liites 4-C loetletud keelatud esemeid ega viida julgestuspiirangualadele või õhusõiduki pardale. |
5.2.2. |
Registreeritud pagas, mis ei ole loata juurdepääsu eest kaitstud, vaadatakse uuesti läbi. |
5.2.3. |
Käsipagasi läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
5.3. PAGASI VASTAVUSE KONTROLL
5.3.1. Registreeritud pagasi identifitseerimine
5.3.1.1. |
Lennuettevõtja tagab pardalemineku ajal, et reisija esitab kehtiva pardakaardi või sellega samaväärse dokumendi, mis vastab tema registreeritud pagasile. |
5.3.1.2. |
Lennuettevõtja tagab, et kasutusel on menetlus selliste reisijate registreeritud pagasi identifitseerimiseks, kes ei läinud pardale või lahkusid pardalt enne õhusõiduki väljumist. |
5.3.1.3. |
Kui reisija ei ole õhusõiduki pardal, käsitatakse tema pardakaardile või samaväärsele dokumendile vastavat registreeritud pagasit saatjata pagasina. |
5.3.1.4. |
Lennuettevõtja tagab, et iga saatjata pagasiühik on selgelt identifitseeritav lennutranspordi jaoks lubatud pagasina. |
5.3.2. Reisijast mitteolenevad tegurid
5.3.2.1. |
Enne pagasi laadimist õhusõidukisse registreeritakse pagasi saatjata pagasiks muutumise põhjused, välja arvatud punktis 5.3.3 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamisel. |
5.3.2.2. |
Üksikasjalikud lisasätted reisijast mitteolenevate tegurite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
5.3.3. Saatjata pagasi puhul kohased julgestuskontrolli meetmed
5.3.3.1. |
Punktiga 5.3.2 hõlmamata saatjata registreeritud pagas vaadatakse läbi ühe punktis 5.1.1 sätestatud meetodi abil ning kohaldades vajaduse korral komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
5.3.3.2. |
Registreeritud pagas, mis muutub saatjata pagasiks muudel kui punktis 5.3.2.2 osutatud põhjustel, eemaldatakse õhusõidukist ja vaadatakse läbi enne selle uuesti pealelaadimist. |
5.3.3.3. |
Üksikasjalikud lisasätted saatjata registreeritud pagasi puhul kohaste julgestuskontrolli meetodite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
5.4. KEELATUD ESEMED
5.4.1. |
Reisijatel ei tohi registreeritud pagasis olla liites 5-B loetletud esemeid. |
5.4.2. |
Erandi punktist 5.4.1 võib teha tingimusel, et:
a)
pädev asutus kohaldab riiklikke eeskirju, mis annavad loa eseme kaasaviimiseks, ja
b)
järgitakse kohaldatavaid ohutuseeskirju. Lennuettevõtja tagab, et tulirelvi lubatakse registreeritud pagasis vedada alles pärast seda, kui selleks volitatud ja nõuetekohaselt kvalifitseeritud isik on kindlaks teinud, et need ei ole laetud. Asjaomased tulirelvad paigutatakse kohta, mis ei ole lennu ajal ühelegi isikule kättesaadav. |
5.4.3. |
Lennuettevõtja tagab, et reisijaid teavitatakse liites 5-B loetletud keelatud esemetest mis tahes ajal enne lennule registreerimise lõppu. |
LIIDE 5-A
REGISTREERITUD PAGAS
KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA
Registreeritud pagasiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike ning muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist, tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid kohaldavana:
Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.
Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.
LIIDE 5-B
REGISTREERITUD PAGAS
KEELATUD ESEMED
Reisijatel ei tohi registreeritud pagasis olla järgmisi esemeid:
lõhke- ja süüteained ning lõhke – ja süüteseadeldised–
lõhke- ja süüteained ning -seadeldised, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sealhulgas:
6. KAUP JA POST
6.0. ÜLDSÄTTED
6.0.1. |
Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab käesolevas peatükis määratletud ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus. |
6.0.2. |
Komplekteeritud lõhke- ja süüteseadeldisi, mida ei veeta vastavalt kohaldatavatele ohutuseeskirjadele, käsitatakse kauba- ja postisaadetiste puhul keelatud esemetena. |
6.0.3. |
Käesolevas peatükis ja vajaduse korral komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 (final) leiduvad viited kolmandatele riikidele hõlmavad muid riike ja territooriume, kelle suhtes vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 355 ei kohaldata kõnealuse aluslepingu kolmanda osa VI jaotist. |
6.0.4. |
Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab „Enne kauba laadimist edastatav eelteave“ (PLACI) esimest riskianalüüsi lennundusjulgestuse eesmärgil seoses õhuteed pidi liidu tolliterritooriumile ( 4 ) toodava kaubaga. |
6.1. JULGESTUSKONTROLLI MEETMED – ÜLDSÄTTED
6.1.1. |
Kokkuleppeline esindaja vaatab kogu kauba ja posti enne õhusõidukisse laadimist läbi, välja arvatud juhul, kui:
a)
kokkuleppeline esindaja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või
b)
tuntud saatja on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või ▼M15 —————
d)
saadetis on läbivaatusest vabastatud ning on olnud loata juurdepääsu eest kaitstud alates hetkest, kui sellest sai identifitseeritav lennukaup või identifitseeritav lennupost, kuni pealelaadimiseni. |
6.1.2. |
Kui on põhjust uskuda, et saadetis, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, on rikutud või et seda ei ole pärast julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kaitstud loata juurdepääsu eest, vaatab kokkuleppeline esindaja selle enne õhusõidukisse laadimist uuesti läbi. Saadetisi, millel on selgeid märkimisväärseid märke rikkumisest või mis on muud moodi kahtlased, käideldakse kõrge riskitasemega kauba või postina (HRCM) vastavalt punktile 6.7. |
▼M5 —————
6.1.3. |
Kokkuleppeline esindaja, kes lükkab saadetise tagasi kõrge riskitaseme tõttu, tagab, et asjaomane saadetis ja saatedokumendid märgistatakse kõrge riskitasemega kauba ja postina enne saadetise tagastamist isikule, kes esindab seda kätte toimetavat üksust. Sellist saadetist ei laadita õhusõidukisse, välja arvatud juhul, kui seda käitleb teine kokkuleppeline esindaja vastavalt punktile 6.7. |
6.1.4. |
Juurdepääsu kauba ja posti julgestuspiirangualadele võib anda üksnes pärast seda, kui on kindlaks tehtud, millisesse järgmistest kategooriatest saadetist avatud alalt transportiv üksus kuulub:
a)
kokkuleppeline esindaja;
b)
tuntud saatja;
c)
punkti 6.6.1.1 alapunkti c kohaselt määratud vedaja, kes veab saadetisi, mille suhtes on eelnevalt kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid;
d)
mitte ükski alapunktides a, b ja c osutatud üksustest. |
6.1.5. |
Kui kohaldatakse punkti 6.1.4 alapunkti c, tehakse julgestuspiirangualadele juurdepääsu andvale kokkuleppelisele esindajale, lennuettevõtjale või lennujaama käitajale kättesaadavaks liites 6-E esitatud allkirjastatud deklaratsiooni koopia, välja arvatud juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
a)
vedaja on ise kokkuleppeline esindaja;
b)
vedu toimub vastuvõtva kokkuleppelise esindaja või lennuettevõtja nimel julgestuspiirangualadel. Liites 6-E esitatud allkirjastatud deklaratsiooni koopia vedaja poolt esitamise võib asendada samaväärse, juurdepääsupunkti eelneva teavitamise mehhanismiga, mille tagab kas lennujaamast väljaspool asuv saatja või kokkuleppeline esindaja, kelle nimel vedu toimub, või vastuvõttev kokkuleppeline esindaja või lennuettevõtja julgestuspiirangualadel. |
6.1.6. |
Kauba- või postisaadetisi, mille suhtes ei ole julgestuskontrolli meetmeid varem kohaldatud, võib lubada julgestuspiirangualadele tingimusel, et nende suhtes kohaldatakse ühte järgmistest meetmetest:
a)
need vaadatakse enne sisenemist läbi vastavalt punktile 6.2 ning vastuvõtva kokkuleppelise esindaja või lennuettevõtja vastutusel;
b)
need saadetakse julgestuspiirangualal asuva kokkuleppelise esindaja või lennuettevõtja valdustesse nende vastutusel. Tarnimisel hoitakse selliseid saadetisi kaitstuna loata juurdepääsu eest, kuni need läbi vaadatakse. Selliseid saadetisi saatvad või neid loata juurdepääsu eest kaitsvad töötajad peavad olema tööle võetud vastavalt punktile 11.1.1 ja saanud vähemalt punkti 11.2.3.9 kohase väljaõppe. |
6.2. LÄBIVAATUS
6.2.1. Läbivaatus
6.2.1.1. |
Kauba või posti läbivaatusel:
a)
kasutatakse vahendit või meetodit, mille abil on saadetise laadi arvesse võttes kõige tõenäolisem avastada keelatud esemeid, ja
b)
kasutatav vahend või meetod peab vastama standardile, mis on piisav selle tagamiseks, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid. |
6.2.1.2. |
Kui läbivaatuse teostaja ei suuda mõistlikkuse piires kindlaks teha, et saadetis ei sisalda keelatud esemeid, ei lubata saadetist läbi või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldavalt uuesti läbi. |
6.2.1.3. |
Kauba ja posti läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
6.2.1.4. |
Isikud, kes teostavad kauba läbivaatust läbivalgustus- või EDS-seadme abil, ei tohi üldjuhul kujutisi pidevalt vaadelda kauem kui 20 minutit. Pärast 20-minutilist kujutiste vaatlemist peab läbivaatuse teostaja pidama vahet vähemalt kümme minutit. Nõuet kohaldatakse üksnes juhul, kui seadme poolt esitatud kujutiste voog on pidev. |
6.2.1.5. |
Kaup ja post vaadatakse kooskõlas liitega 6-J läbi vähemalt ühe järgmise meetodi abil:
a)
käsitsi läbivaatus;
b)
läbivalgustusseade;
c)
lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade;
d)
pommikoerad;
e)
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade;
f)
visuaalne kontroll;
g)
metallidetektorid (MDE). ▼M2 ————— |
6.2.1.6. |
Muid asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid võib kasutada üksnes juhul, kui saadetise laadi tõttu ei ole võimalik kasutada muid punktis 6.2.1.5 täpsustatud vahendeid ja meetodeid, pädev asutus on andunud asjakohase loa ja sellest on teatatud komisjonile. |
6.2.2. Läbivaatusest vabastamine
Läbivaatusest vabastamise nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
6.3. KOKKULEPPELISED ESINDAJAD
6.3.1. Kokkuleppelise esindaja tunnustamine
6.3.1.1. |
Kokkuleppelise esindaja tunnustab pädev asutus. Kokkuleppelise esindaja tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline. Iga üksus, kes kohaldab punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrollimeetmeid, peab olema tunnustatud kokkuleppelise esindajana. Kõnealune nõue hõlmab kolmandatest isikutest logistikateenuse osutajaid, kes vastutavad integreeritud lao- ja transporditeenuste eest, lennuettevõtjaid ja käitlusteenuse osutajaid. Kokkuleppeline esindaja võib sõlmida alltöövõtulepingu ühe või mitme järgmise toimingu jaoks:
a)
punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise kokkuleppelise esindajaga;
b)
punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise üksusega, kui kontrollimeetmeid kohaldatakse kokkuleppelise esindaja tegevuskohas või lennujaamas ja kui need meetmed on kaetud kokkuleppelise esindaja või lennujaama julgestusprogrammiga;
c)
punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmete jaoks teise üksusega, kui kontrollimeetmeid kohaldatakse mujal kui kokkuleppelise esindaja tegevuskohas või lennujaamas ning kui pädev asutus on asjaomase üksuse vastavate teenuste pakkujana sertifitseerinud või tunnustanud ning nimekirja kandnud;
d)
saadetiste kaitse ning transpordi jaoks punkti 6.6 nõuetele vastava veoettevõtjaga. |
6.3.1.2. |
Kokkuleppelise esindaja tunnustamiseks kohaldatakse järgmist menetlust.
a)
Taotleja esitab taotluse tunnustuse saamiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asuvad taotlusega hõlmatud tegevuskohad. Taotleja esitab asjaomasele pädevale asutusele julgestusprogrammi. Programmis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida kokkuleppeline esindaja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid. Samuti kirjeldatakse programmis seda, kuidas esindaja ise kontrollib kõnealuste meetodite ja menetluste järgimist. Lennuettevõtja julgestusprogrammi, milles kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida lennuettevõtja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid, käsitatakse kokkuleppelise esindaja julgestusprogrammi käsitleva nõude täitmisena. Taotleja peab esitama ka liites 6-A sisalduva dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – kokkuleppeline esindaja”. Sellele deklaratsioonile kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või julgestuse eest vastutav isik. Allkirjastatud deklaratsioonis märgitakse selgelt, kus on tegevuskoht või tegevuskohad, millele selles osutatakse, ning deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus.
b)
Pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija vaatab julgestusprogrammi läbi ning kontrollib seejärel kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle alusel vastu võetud rakendusaktide nõuetele. Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 ( 5 ) artiklile 29 taotleja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, kui see viidi läbi vähemalt kolm aastat enne kuupäeva, mil taotleja taotleb tunnustamist kokkuleppelise esindajana, välja arvatud punktis 6.2 sätestatud läbivaatusnõuete puhul. Taotleja tagab, et volitatud ettevõtja (AEO) luba ja tolliameti asjakohase hindamise tulemused on kättesaadavad edasiseks kontrollimiseks.
c)
Kui pädev asutus jääb punktide a ja b kohaselt esitatud teabega rahule, tagab ta esindaja kohta vajalike andmete sisestamise liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi hiljemalt järgmisel tööpäeval. Andmebaasi kannet tehes omistab pädev asutus igale heakskiidetud tegevuskohale kordumatu tähtnumbrilise tunnuse standardses vormingus. Kui pädev asutus ei jää punktide a ja b kohaselt esitatud teabega rahule, teatatakse selle põhjustest viivitamata kokkuleppelise esindajana tunnustamist taotlevale üksusele;
d)
kokkuleppelist esindajat ei loeta tunnustatuks enne, kui tema andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi. |
6.3.1.3. |
Kokkuleppeline esindaja määrab iga tegevuskoha jaoks vähemalt ühe isiku, kes vastutab esitatud julgestusprogrammi rakendamise eest. Kõnealune isik peab olema edukalt läbinud punkti 11.1 kohase taustakontrolli. |
6.3.1.4. |
Kokkuleppelise esindaja korduv kontrollimine peab toimuma kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas kokkuleppeline esindaja vastab endiselt määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Kohapealse kontrollina võib käsitada eelnevalt läbi viidud inspekteerimisi kokkuleppelise esindaja valdustes, mida pädev asutus on teostanud vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et need hõlmavad kõiki tunnustamiseks vajalikke nõudeid. Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 29 kokkuleppelise esindaja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, välja arvatud punktis 6.2 sätestatud läbivaatusnõuete puhul. |
6.3.1.5. |
Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et kokkuleppeline esindaja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele, tühistab ta kokkuleppelise esindaja staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas või -kohtades. Vahetult pärast kehtetuks tunnistamist ning mitte hiljem kui 24 tunni jooksul kehtetuks tunnistamisest tagab pädev asutus, et endise kokkuleppelise esindaja staatuse muutumise kohta tehakse märge liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis. Kui kokkuleppelisel esindajal ei ole enam Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 ( 6 ) artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) luba või kui ta luba on määruse (EL) nr 952/2013 artikli 39 punkti e ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 28 nõuetele mittevastavuse tõttu peatatud, võtab pädev asutus vajalikke meetmeid, et tagada kokkuleppelise esindaja vastavus määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele. Kokkuleppeline esindaja teavitab pädevat asutust kõikidest muudatustest, mis on seotud määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja määruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) loaga. |
6.3.1.6. |
Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on käesoleva lisa punkti 6.3 kohaselt tunnustatud kokkuleppeline esindaja tunnustatud kõigis liikmesriikides. |
6.3.1.7. |
Punkti 6.3.1 nõudeid, välja arvatud punkti 6.3.1.2 alapunkti d nõue, ei kohaldata, kui pädev asutus ise kinnitatakse kokkuleppeliseks esindajaks. |
6.3.1.8. |
Pädev asutus teeb tolliasutusele kättesaadavaks kogu kokkuleppelise esindaja staatusega seotud teabe, mis võib olla asjakohane määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) loa omamise seisukohast. See teave hõlmab uute kokkuleppeliste esindajate tunnustamist, kokkuleppelise esindaja staatuse kehtetuks tunnistamist, staatuse/tunnustuse pikendamist ja inspekteerimist, kavandatavaid kontrollkäike ja kõnealuste kontrollkäikude tulemuste hindamist. Pädev asutus ja riiklikud tolliasutused peavad kokku leppima eespool kirjeldatud teabevahetuse üksikasjad. |
6.3.2. Kokkuleppelise esindaja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed
6.3.2.1. |
Saadetist vastu võttes teeb kokkuleppeline esindaja kindlaks, kas üksus, kellelt ta saadetise saab, on kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või mitte kumbki neist. |
6.3.2.2. |
Kokkuleppeline esindaja või lennuettevõtja nõuab mis tahes saadetist kättetoimetavalt isikult, et ta esitaks isikutunnistuse, passi, juhiloa või muu dokumendi, millel on tema foto ja mille on välja andnud või mida tunnustab riigi ametiasutus. Seda tunnistust või dokumenti kasutatakse saadetist kättetoimetava isiku tuvastamiseks. |
6.3.2.3. |
Kokkuleppeline esindaja peab tagama, et saadetised, mille suhtes ei ole eelnevalt kõiki nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid kohaldatud
a)
vaadatakse läbi vastavalt punktile 6.2 või 6.7 (olenevalt asjaoludest) või
b)
lubatakse kokkuleppelise esindaja ainuvastutusel ladustada kui saadetis, mis ei ole enne valimist identifitseeritav õhusõidukil vedamiseks lubatud saadetisena, ja see valitakse autonoomselt ilma kauba saatja või mis tahes muu isiku või üksuse (välja arvatud kokkuleppelise esindaja määratud ja vastava väljaõppe saanud isik või üksus) sekkumiseta. Punkti b võib kohaldada ainult juhul, kui kauba saatja ei ole eelnevalt teadlik sellest, et saadetist transporditakse õhuteed pidi. |
6.3.2.4. |
Pärast käesoleva lisa punktides 6.3.2.1–6.3.2.3 ja komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisa punktis 6.3 osutatud julgestuskontrollimeetmete kohaldamist tagab kokkuleppeline esindaja, et kaupa ja posti kaitstakse vastavalt punktile 6.6. |
6.3.2.5. |
Pärast punktides 6.3.2.1–6.3.2.4 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamist tagab kokkuleppeline esindaja, et lennuettevõtjale või teisele kokkuleppelisele esindajale edastatavale saadetisele oleks lisatud vajalik elektrooniline või kirjalik dokument kas lennusaatelehe või eraldi deklaratsiooni kujul. |
6.3.2.6. |
Punktis 6.3.2.5 osutatud dokument peab olema pädeva asutuse kontrolliks kättesaadav mis tahes punktis enne saadetise laadimist õhusõidukisse ja pärast seda lennu vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem, ning sisaldama kogu järgmist teavet:
a)
pädeva asutuse poolt kokkuleppelisele esindajale antud kordumatu tähtnumbriline tunnus;
b)
saadetise kordumatu tunnus, näiteks (ettevõtjasisese või koond-) lennusaatelehe number;
c)
saadetise sisu, v.a komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punkti 6.2.1 alapunktides d ja e loetletud saadetiste puhul;
d)
saadetise julgestusstaatus, millele on märgitud üks järgmistest:
—
„SPX“ – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks;
—
„SHR“– turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge ohutasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele;
e)
julgestusstaatuse määramise põhjus, milles on märgitud:
i)
„KC” – saadud tuntud saatjalt või ▼M15 —————
iii)
„RA” – valinud kokkuleppeline esindaja või
iv)
kasutatud läbivaatusvahend või -meetod järgmiselt:
—
käsitsi läbivaatus (PHS);
—
läbivalgustusseade (XRY);
—
lõhkeaine avastamise süsteemi (EDS) seade;
—
pommikoerad (EDD);
—
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade;
—
visuaalne kontroll (VCK);
—
metallidetektorid (CMD);
—
mis tahes muu meetod (AOM) vastavalt punktile 6.2.1.6 koos kasutatud meetodi kirjeldusega või
v)
saadetise läbivaatusest vabastamise põhjused;
f)
julgestusstaatuse määranud isiku nimi või sellega samaväärsed tunnusandmed ning määramise kuupäev ja kellaaeg;
g)
saadetisele teise kokkuleppelise esindaja määratud julgestusstaatuse aktsepteerinud kokkuleppelisele esindajale pädeva asutuse poolt antud kordumatu tunnus, sealhulgas transfeertoimingute puhul. Saadetisi teisele kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale üleandev kokkuleppeline esindaja võib otsustada edastada üksnes alapunktides a kuni e ja alapunktis g nõutava teabe ning säilitada alapunktis f nõutav teave lennu/lendude vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem. Transfeerkaup või -post, mille puhul lennuettevõtja või tema nimel tegutsev kokkuleppeline esindaja ei saa saatedokumentides kinnitada käesolevas punktis või vajaduse korral punktis 6.3.2.7 nõutud teavet, vaadatakse enne järgnevaks lennuks õhusõiduki pardale laadimist läbi. |
6.3.2.7. |
Koondsaadetiste puhul loetakse punktide 6.3.2.5 ja 6.3.2.6 nõuded täidetuks järgmistel juhtudel:
a)
koondsaadetisega tegelev kokkuleppeline esindaja säilitab punkti 6.3.2.6 alapunktides a–g nõutava teabe iga konkreetse saadetise kohta lennu/lendude vältel või 24 tunni jooksul, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem; ning
b)
koondsaadetisega kaasas olevad dokumendid sisaldavad koondsaadetisega tegeleva kokkuleppelise esindaja tähtnumbrilist tunnust, koondsaadetise kordumatut tunnust ja selle julgestusstaatust. Alapunkti a nõuded ei kehti selliste koondsaadetiste kohta, mis vastavalt komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punkti 6.2.1 alapunktidele d ja e vaadatakse alati läbi või mis on alati läbivaatusest vabastatud, tingimusel et kokkuleppeline esindaja annab koondsaadetisele kordumatu tunnuse, näitab ära selle julgestusstaatuse ning esitab ainsa põhjenduse konkreetse julgestusstaatuse määramise kohta. |
6.3.2.8. |
Võttes vastu saadetise, mille suhtes ei ole kõiki nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid eelnevalt kohaldatud, võib kokkuleppeline esindaja otsustada mitte kohaldada punktis 6.3.2 osutatud julgestuskontrolli meetmeid, vaid anda saadetis kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamise tagamiseks üle teisele kokkuleppelisele esindajale. |
6.3.2.9. |
►M15 Kokkuleppeline esindaja peab tagama, et kõik töötajad võetakse tööle vastavalt 11. peatüki nõuetele ja et nad läbivad asjakohase koolituse vastavalt asjaomastele ametijuhenditele. Koolituse eesmärgil käsitatakse julgestuskontrollimeetmeid kohaldavate isikutena töötajaid, kellel on järelevalveta juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes on kohaldatud nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid. Isikud, kes on eelnevalt saanud punkti 11.2.7 kohase koolituse, peavad hiljemalt 1. jaanuariks 2023 oma oskusi täiendama nii, et need vastaksid punktis 11.2.3.9 osutatud nõuetele. ◄ Kokkuleppelise esindaja kohaldatavate julgestuskontrolli meetmete suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
6.4. TUNTUD SAATJAD
6.4.1. Tuntud saatja tunnustamine
6.4.1.1. |
Tuntud saatja tunnustab pädev asutus. Tuntud saatja tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline. |
6.4.1.2. |
Tuntud saatja tunnustamisel kohaldatakse järgmist menetlust.
a)
Taotleja esitab taotluse tunnustuse saamiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asub tema tegevuskoht. Taotleja esitab asjaomasele pädevale asutusele julgestusprogrammi. Programmis kirjeldatakse meetodeid ja korda, mida tuntud saatja peab järgima, et täita määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõudeid. Samuti kirjeldatakse programmis seda, kuidas saatja ise kontrollib kõnealuste meetodite ja korra järgimist. Taotlejale antakse liite 6-B dokument „Suunised tuntud saatjatele” ja liite 6-C dokument „Tuntud saatjate valideerimisel kasutatav kontrollkaart”.
b)
Pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija vaatab julgestusprogrammi läbi ning kontrollib seejärel kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Selleks et hinnata taotleja vastavust eespool nimetatud nõuetele, kasutab pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija liite 6-C kohast tuntud saatjate valideerimisel kasutatavat kontrollkaarti. Kontrollkaart sisaldab kohustuste deklaratsiooni, mille allkirjastab kas taotleja seaduslik esindaja või asjaomases tegevuskohas julgestuse eest vastutav isik. Pärast valideerimisel kasutatud kontrollkaardi täitmist käsitletakse selles sisalduvat teavet piiratud juurdepääsuga teabena. Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerija, kes esitab selle asjaomasele pädevale asutusele.
c)
Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 2015/2447 artiklile 29 taotleja asukohas tehtud kohapealset kontrolli, kui see toimub vähemalt kolm aastat enne kuupäeva, mil taotleja taotleb tunnustamist tuntud saatjana. Sellistel juhtudel peab taotleja esitama liites 6-C esitatud tuntud saatjate valideerimisel kasutatava kontrollkaardi 1. osas nõutava teabe ja saatma selle pädevale asutusele koos kohustuste deklaratsiooniga, millele kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või asjaomases tegevuskohas julgestuse eest vastutav isik. Taotleja tagab, et volitatud ettevõtja (AEO) luba ja tolliameti asjakohase hindamise tulemused on kättesaadavad edasiseks kontrollimiseks. Allkirjastatud deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerija, kes esitab selle nõudmise korral asjaomasele pädevale asutusele.
d)
Kui pädev asutus jääb rahule teabega, mis on esitatud vastavalt kas punktide a ja b või punktide a ja c kohaselt, tagab ta saatja kohta vajalike andmete sisestamise liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi hiljemalt järgmisel tööpäeval. Andmebaasi kannet tehes omistab pädev asutus igale heakskiidetud tegevuskohale kordumatu tähtnumbrilise tunnuse standardses vormingus. Kui pädev asutus ei jää rahule teabega, mis on esitatud vastavalt kas punktide a ja b või punktide a ja c kohaselt, teatatakse selle põhjustest viivitamata tuntud saatjana tunnustust taotlevale üksusele.
e)
Tuntud saatjat ei käsitata tunnustatuna enne, kui tema andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi. |
6.4.1.3. |
Tuntud saatja määrab iga tegevuskoha jaoks vähemalt ühe isiku, kes vastutab julgestuskontrolli meetmete kohaldamise ja nende rakendamise järelevalve eest. Kõnealune isik peab olema edukalt läbinud punkti 11.1 kohase taustakontrolli. |
6.4.1.4. |
Tuntud saatja korduv kontrollimine peab toimuma kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas tuntud saatja vastab endiselt määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuetele. Kohapealse kontrollina võib käsitada eelnevalt läbi viidud inspekteerimisi kokkuleppelise esindaja valdustes, mida pädev asutus on teostanud vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et need hõlmavad kõiki liite 6-C kontrollkaardil toodud osasid. Kohapealse kontrollina käsitatakse asjakohase tolliasutuse poolt vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 29 tuntud saatja asukohas tehtud kohapealset kontrolli. |
6.4.1.5. |
Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et tuntud saatja vastab määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele, tühistab ta tuntud saatja staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas (-kohtades). Vahetult pärast kehtetuks tunnistamist ning mitte hiljem kui 24 tunni jooksul kehtetuks tunnistamisest tagab pädev asutus, et tuntud saatja staatuse muutumise kohta tehakse märge liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis. Kui tuntud saatjal ei ole enam määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) luba või kui ta luba on määruse (EL) nr 952/2013 artikli 39 punkti e ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 28 nõuetele mittevastavuse tõttu peatatud, võtab pädev asutus vajalikke meetmeid, et tagada tuntud saatja vastavus määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele. Tuntud saatja teavitab pädevat asutust kõikidest muudatustest, mis on seotud määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) loaga. |
6.4.1.6. |
Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on käesoleva lisa punkti 6.4 kohaselt tunnustatud tuntud saatja tunnustatud kõigis liikmesriikides. ▼M2 ————— |
6.4.1.7. |
Pädev asutus teeb tolliasutusele kättesaadavaks kogu tuntud saatja staatusega seotud teabe, mis võib olla asjakohane määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 2 punktis b ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 33 osutatud volitatud ettevõtja (AEO) loa omamise seisukohast. See teave hõlmab uute tuntud saatjate tunnustamist, tuntud saatja staatuse kehtetuks tunnistamist, staatuse/tunnustuse pikendamist ja inspekteerimist, kavandatavaid kontrollkäike ja kõnealuste kontrollkäikude tulemuste hindamist. Pädev asutus ja riiklikud tolliasutused peavad kokku leppima eespool kirjeldatud teabevahetuse üksikasjad. |
6.4.2. Tuntud saatja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed
6.4.2.1. |
Tuntud saatja tagab, et:
a)
tegevuskoha või valduste julgestus on piisav selleks, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa ja identifitseeritavat lennuposti loata juurdepääsu eest, ja
b)
kõik julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad isikud ja kõik töötajad, kellel on järelevalveta juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes on kohaldatud nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid, võetakse tööle vastavalt 11. peatüki nõuetele ja läbivad julgestuskoolituse vastavalt punktile 11.2.3.9. Isikud, kes on eelnevalt saanud punkti 11.2.7 kohase koolituse, peavad hiljemalt 1. jaanuariks 2023 oma oskusi täiendama nii, et need vastaksid punktis 11.2.3.9 osutatud nõuetele, ja
c)
identifitseeritav lennukaup ja identifitseeritav lennupost on vastavalt vajadusele kas tootmise, pakendamise, ladustamise ja/või transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest. Kui kõnealuseid julgestuskontrollimeetmeid ei ole saadetise suhtes mis tahes põhjusel kohaldatud või kui saadetist ei ole saatnud tuntud saatja enda nimel, peab tuntud saatja selle kokkuleppelise esindaja jaoks selgelt ära märkima, et saaks kohaldada punkti 6.3.2.3 sätteid. |
6.4.2.2. |
Tuntud saatja peab olema nõus sellega, et saadetised, mille suhtes ei ole kohaldatud asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid, vaadatakse läbi vastavalt punktile 6.2.1. |
6.5. HEAKSKIIDETUD VEOETTEVÕTJAD
Käesolevas määruses sätted puuduvad.
6.6. KAUBA JA POSTI KAITSE
6.6.1. Kauba ja posti kaitse transpordi ajal
6.6.1.1. |
Selle tagamiseks, et saadetised, mille suhtes on kohaldatud nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid, oleksid transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu eest, kohaldatakse kõike järgmisi nõudeid:
a)
kokkuleppeline esindaja või tuntud saatja pakib või pitseerib saadetised selliselt, et oleks võimalik tuvastada saadetise avamist; kui see ei ole võimalik, võetakse koondsaadetise terviklikkuse tagamiseks alternatiivsed kaitsemeetmed;
b)
saadetise transportimiseks kasutatava sõiduki kaubaruum lukustatakse või pitseeritakse ja riidest seintega sõidukid kindlustatakse TIR-nööridega selliselt, et oleks võimalik tuvastada saadetise avamist; lahtise veokastiga sõidukite koorma-ala hoitakse pideva järelevalve all;
c)
veoettevõtja, kes on sõlminud kokkuleppelise esindaja või tuntud saatjaga transpordilepingu, kinnitab liites 6-E esitatud veoettevõtja deklaratsiooni, välja arvatud juhul, kui veoettevõtja ise on tunnustatud kokkuleppelise esindajana. Kokkuleppeline esindaja või tuntud saatja, kelle nimel veoettevõtja transporti teostab, säilitab allkirjastatud deklaratsiooni. Allkirjastatud deklaratsiooni koopia esitatakse nõudmise korral ka kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale, kellele saadetis saadetakse, või asjaomasele pädevale asutusele. Alternatiivina esimese lõigu punktile c võib veoettevõtja esitada kokkuleppelisele esindajale või tuntud saatjale, kellele ta transporditeenust osutab, tõendid selle kohta, et pädev asutus on ta sertifitseerinud või teda tunnustanud. Nimetatud tõendid peavad hõlmama liites 6-E esitatud nõudeid ning nende koopiad säilitab asjaomane kokkuleppeline esindaja või tuntud saatja. Koopia esitatakse nõudmise korral ka kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale, kellele saadetis saadetakse, või teisele pädevale asutusele. |
6.6.1.2. |
Punkti 6.6.1.1 alapunkte b ja c ei kohaldata lennualal toimuva transpordi suhtes. |
6.6.1.3. |
Veoettevõtja tagab, et töötajad, kes võtavad vastu, veavad, ladustavad ja toimetavad kätte lennukaupa ning -posti, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, läbivad vähemalt järgmise:
a)
isiku usaldusväärsuse kontroll, mis hõlmab isikusamasuse ning elulookirjelduse ja/või esitatud soovituste kontrollimist;
b)
üldine julgestusvalmidusalane koolitus vastavalt punktile 11.2.7. |
6.6.1.4. |
Kõik veoettevõtja töötajad, kellele antakse järelevalveta juurdepääs lastile ja postile punktis 6.6.1.3 osutatud ülesannete täitmisel või käesolevas peatükis sätestatud julgestuskontrolli meetmete rakendamisel:
a)
peavad olema edukalt läbinud taustakontrolli;
b)
peavad läbima julgestusalase koolituse vastavalt punktile 11.2.3.9. |
6.6.1.5. |
Kui veoettevõtja kasutab ühe või mitme punktis 6.6.1.3 osutatud ülesande täitmiseks teise äriühingu teenuseid, peab selline äriühing vastama järgmistele tingimustele:
a)
ta sõlmib veoettevõtjaga veolepingu;
b)
ta hoidub edasisest alltöövõtust;
c)
ta rakendab vastavalt vajadusele punktide 6.6.1.3 ja 6.6.1.4 sätteid. Allhankijast veoettevõtja vastutab täielikult esindaja või saatja nimel teostatava transpordi eest. |
6.6.2. ►M2 Kauba ja posti kaitse selle käitlemise, ladustamise ja õhusõidukisse laadimise ajal ◄
6.6.2.1. |
Kriitilises osas asuvaid kauba- ja postisaadetisi loetakse loata juurdepääsu eest kaitstuks. |
6.6.2.2. |
Muudes osades kui julgestuspiiranguala kriitilises osas asuvad kauba- ja postisaadetised peavad olema kaitstud loata juurdepääsu eest kuni hetkeni, mil need antakse üle teisele kokkuleppelisele esindajale või lennuettevõtjale. Asjaomased kauba- ja postisaadetised tuleb paigutada kokkuleppelise esindaja valduste osadesse, mille suhtes kohaldatakse juurdepääsukontrolli meetmeid, või kui saadetised asuvad väljaspool eespool nimetatud osi, käsitatakse neid loata juurdepääsu eest kaitstuna järgmistel juhtudel:
a)
need on füüsiliselt kaitstud viisil, mis takistab keelatud esemete lisamist, või
b)
neid ei jäeta järelevalveta ning neile pääsevad juurde üksnes kauba ja posti õhusõidukisse laadimise eest vastutavad isikud. |
6.7. KÕRGE RISKITASEMEGA KAUP JA POST (HRCM)
Kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 sätteid.
6.8. KOLMANDATEST RIIKIDEST LIITU VEETAVA KAUBA JA POSTI KAITSE
6.8.1. Lennuettevõtjate määramine
6.8.1.1. |
Lennuettevõtja, kes veab kaupa või posti liites 6-Fi või 6-Fii loetlemata kolmanda riigi lennujaamast, et anda kõnealune kaup või post üle mõnes määruse (EÜ) nr 300/2008 reguleerimisalasse kuuluvas lennujaamas või kõnealusest lennujaamast selline kaup või post läbi vedada või seal maha laadida, määrab kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti liitu vedavaks lennuettevõtjaks (ACC3) olenevalt asjaoludest üks järgmistest asutustest:
a)
selle liikmesriigi pädev asutus, kes väljastas lennuettevõtjale lennuettevõtja sertifikaadi (AOC);
b)
liikmesriigi väljastatavat lennuettevõtja sertifikaati mitteomavate lennuettevõtjate puhul selle liikmesriigi pädev asutus, mis on märgitud komisjoni määruse (EÜ) nr 748/2009 ( 7 ) lisas;
c)
liikmesriigi väljastatavat lennuettevõtja sertifikaati mitteomavate ja määruse (EÜ) nr 748/2009 lisas loetlemata lennuettevõtja puhul selle liikmesriigi pädev asutus, kus on lennuettevõtja põhiline tegevuskoht ELis, või kõnealuse pädeva asutusega sõlmitud kokkuleppe kohaselt ELi mis tahes muu pädev asutus. |
6.8.1.2. |
Lennuettevõtjale ACC3 staatuse andmine seoses kauba ja posti veoga, mida ta teostab lennujaamast, mille puhul on nõutav ACC3 staatus (edaspidi „asjaomane kaubavedu”), põhineb järgmisel:
a)
sellise isiku nimetamine, kes kaubaga seotud asjakohase tegevusega seoses üldiselt vastutab lennuettevõtja nimel kauba või posti julgestamist käsitlevate sätete rakendamise eest, ja
b)
ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne, millega kinnitatakse julgestusmeetmete rakendamist. |
6.8.1.3. |
Pädev asutus omistab ACC3 staatuse andmisel lennuettevõtjale kordumatu tähtnumbrilise standardvormis tunnuse, millega identifitseeritakse lennuettevõtjat ja kolmanda riigi lennujaama, kust lennuettevõtja on määratud vedama ELi kaupa või posti. |
6.8.1.4. |
Kõnealune staatus kehtib kuni viis aastat alates kuupäevast, mil pädev asutus sisestas ACC3 andmed liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi. |
6.8.1.5. |
ACC3, kelle andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi, tunnustatakse kõikides liikmesriikides kolmanda riigi lennujaamast ELi suunatud kogu tegevuse puhul. |
6.8.1.6. |
Kuna Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik teatas, et ta kavatseb vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 Euroopa Liidust välja astuda, kohaldatakse kõikide kõnealuse liikmesriigi poolt ACC3 staatuse saanud lennuettevõtjate suhtes järgmist:
a)
vastutus praeguse määramise eest antakse üle komisjoni määruse (EÜ) nr 748/2009 lisas (muudetud seoses Ühendkuningriigi väljaastumisega liidust) loetletud liikmesriigi pädevale asutusele;
b)
vastutus selliste ACC3 staatusega lennuettevõtjate eest, keda ei ole loetletud komisjoni määruse (EÜ) nr 748/2009 lisas (muudetud) antakse üle punkti 6.8.1.1 alapunktis c kindlaksmääratud pädevale asutusele;
c)
liikmesriigi pädev asutus, mida on kirjeldatud alapunktides a ja b, võib mõne teise liikmesriigi pädeva asutusega kokku leppida, et vastutuse konkreetse ACC3 staatust omava lennuettevõtja eest võtab endale asjaomase teise liikmesriigi pädev asutus. Sel juhul teatavad asjaomased liikmesriigid kõnealusest kokkuleppest viivitamata komisjonile;
d)
komisjon teavitab Ühendkuningriigi pädevat asutust liikmesriikidest, kes võtavad üle vastutuse Ühendkuningriigi antud ACC3 staatuse eest;
e)
Ühendkuningriigi pädev asutus teeb vastutust üle võtva liikmesriigi pädevale asutusele kättesaadavaks kõikide vajalike dokumentide koopiad, mille alusel ta andis alapunktis a märgitud lennuettevõtjatele ACC3 staatuse. Nende dokumentide hulka peavad kuuluma vähemalt täielik valideerimisaruanne, julgestusprogramm ja vajaduse korral asjaomase lennuettevõtjaga kokku lepitud tegevuskava;
f)
kui alapunktis e nimetatud kohustused on täidetud, antakse vastutus ACC3 staatuse andmise eest üle päeval, mil Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust välja;
g)
ACC3 staatusega lennuettevõtjad, kes lendavad ainult Ühendkuningriiki, kaotavad oma staatuse;
h)
selliste lennuettevõtjate ACC3 staatus, kelle puhul vastutus üle antakse, kehtib kuni staatuse kehtivusaja lõpuni ning käesolevas määruses kirjeldatud vastutuse ja kohustused võtab üle vastutust üle võttev liikmesriik;
i)
komisjon hõlbustab halduslikku üleminekut, mis muu hulgas hõlmab asjaomase ACC3 andmete lisamist ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi. |
6.8.1.7. |
►M12 Ajavahemikul 1. aprillist 2020 kuni 30. juunini 2021 võib pädev asutus teha erandi punktis 6.8.2 kehtestatud menetlusest ja anda lennuettevõtjale ajutiselt ACC3 staatuse, kui ELi lennundusjulgestuse valideerimist ei olnud võimalik teha lennuettevõtjast sõltumatutel objektiivsetel põhjustel, mis on seotud COVID-19 pandeemiast põhjustatud kriisiga. Staatuse andmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi: ◄
a)
lennuettevõtjal on asjaomases kolmandas riigis aktiivne ACC3 staatus või tal on olnud ACC3 staatus, tingimusel et see ei aegunud enne 1. veebruari 2020;
b)
lennuettevõtja taotleb uut staatust punktis 6.8.1.1 kindlaks määratud pädevalt asutuselt või pädevalt asutuselt, kes vastutab aeguva staatuse andmise eest, kinnitades lennuettevõtjast sõltumatute objektiivsete põhjuste olemasolu, mis takistavad punkti 6.8.2 nõuete täitmist või sunnivad seda edasi lükkama;
c)
lennuettevõtja esitab oma julgestusprogrammi, mis on asjakohane ja terviklik liites 6-G esitatud kõikide punktide osas, või kinnitab, et praegune programm on endiselt ajakohane;
d)
lennuettevõtja esitab allkirjastatud deklaratsiooni, milles ta kinnitab oma kohustust jätkata selliste julgestusnõuete täielikku ja tõhusat rakendamist, millega seoses talle anti kas praegune või praeguseks aegunud ACC3 staatus;
e)
lennuettevõtjale antakse käesoleva punkti alusel ACC3 staatus ajavahemikuks, mille pikkus on kuni kuus kuud alates praeguse või varasema staatuse aegumise kuupäevast (vastavalt vajadusele);
f)
taotlus, lennuettevõtja julgestusprogramm ja kohustuste deklaratsioon esitatakse kas kirjalikult või elektrooniliselt. |
6.8.1.8. |
Vajaduse korral võib pädev asutus asjaomase lennuettevõtjaga kokku leppida, et punkti 6.8.2.2 alapunkti 2 alapunktis d osutatud iga-aastased ELi lennundusjulgestuse valideerimised lükatakse edasi ja lisatakse lennujaamade hulgale, mis tuleb valideerida lennuettevõtja tegevuskava järgmisel aastal. |
6.8.1.9. |
Punktis 6.8.1.7 osutatud ajutise staatuse kehtivusaja jooksul teostab pädev asutus selle liikmesriigi lennujaamas või lennujaamades, kus asuvad asjaomase ACC3 staatust omava lennuettevõtja sihtkohad, vähemalt kolm nõuetele vastavuse kontrolli seoses julgestuskontrolliga, mida ACC3 ning RA3 ja KC3 oma vastutusalasse kuuluvate tarneahela osade suhtes kohaldavad. Kui ACC3 ei tee otselende talle staatuse andnud liikmesriiki, kooskõlastatakse järelevalvetegevus mõne teise liikmesriigiga, kuhu suunduvaid lende asjaomane ACC3 käitab. |
6.8.2. ELi lennundusjulgestuse valideerimine ACC3 puhul
6.8.2.1. |
ELi lennundusjulgestuse valideerimine lennuettevõtja poolt teostatava asjaomase kaubaveo puhul koosneb järgmisest:
a)
lennuettevõtja julgestusprogrammi kontrollimine, millega tagatakse kõneluse programmi asjakohasus ja terviklikkus liites 6-G esitatud kõigi punktide osas; ja
b)
kontrollimine, et asjaomase kaubaveo suhtes rakendatakse julgestusmeetmeid, kasutades liites 6-C3 esitatud kontrollkaarti. |
6.8.2.2. |
Kohapealset kontrolli viiakse ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus läbi järgmises ulatuses.
1)
Lennujaamas, kust lennuettevõtja teostab asjaomast kaubavedu, enne kui kõnealuse lennujaama puhul võib talle omistada ACC3 staatuse. Kui ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus tehakse seejärel kindlaks liites 6-C3 esitatud kontrollkaardil märgitud ühe või mitme eesmärgi rakendamata jätmine, ei omista pädev asutus lennuettevõtjale ACC3 staatust asjaomase kaubaveo puhul, kui lennuettevõtja ei esita tõendeid, et kindlakstehtud puuduste kõrvaldamiseks on rakendatud meetmeid.
2)
Sellise esindusliku hulga lennujaamade puhul, kus lennuettevõtja teostab asjaomast kaubavedu, enne kui kõnealusele lennuettevõtjale antakse ACC3 staatus kõigi selliste lennujaamade puhul, kus ta teostab asjaomast kaubavedu, kohaldatakse järgmisi tingimusi:
a)
selle võimaluse kasutamist taotleb mitut asjaomast kaubavedu teostav lennuettevõtja, ja
b)
pädev asutus peab olema kindlaks teinud, et lennuettevõtja kohaldab ettevõttesisest lennundusjulgestuse kvaliteediprogrammi, mis on võrdväärne ELi lennundusjulgestuse valideerimisega, ja
c)
esinduslik hulk on vähemalt kolm lennujaama või 5 %, olenevalt sellest, kumb arv on suurem, ning see hõlmab kõiki lennujaamu, mis on määratud kui kõrge riskitasemega lähtekohti, ja
d)
pädev asutus on kokku leppinud tegevuskava, millega tagatakse ELi lennundusjulgestuse valideerimine igal staatusega hõlmatud aastal täiendavates lennujaamades, millele omistatakse ACC3 staatus, või seni, kuni kõik lennujaamad on valideeritud. Kõnealuseid valideerimisi tehakse igal aastal vähemalt punktiga c nõutaval arvul. Tegevuskavas põhjendatakse täiendavate lennujaamade valimise põhjuseid, ja
e)
kõigi ACC3 staatuste kehtivus lõppeb samal päeval, ja
f)
kui tegevuskavas kokku lepitud ELi lennundusjulgestuse valideerimise käigus tehakse kindlaks, et täitmata on vähemalt üks liite 6-C3 kontrollkaardil esitatud eesmärk, nõuab staatust omistav pädev asutus tõendeid, et kõnealuses lennujaamas rakendatakse meetmeid puuduste kõrvaldamiseks, ja sõltuvalt puuduse raskusastmest nõuab järgmist:
—
ELi lennundusjulgestuse valideerimine kõigis lennujaamades, mille puhul ACC3 staatus on nõutav kooskõlas punkti 6.8.2.2 alapunktiga 1, pädeva asutuse kehtestatud tähtaja jooksul või
—
punkti d kohaste ELi lennundusjulgestuse valideerimiste kahekordne arv ACC3 staatuse kehtivusaja igal järelejäänud aastal.
|
6.8.2.3. |
Pädev asutus võib aktsepteerida kolmanda riigi vastavale üksusele või teisele ACC3-le ACC3 staatuse andmiseks koostatud ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruannet juhul, kui kõnealune üksus või ACC3 teostab taotluse esitaja nimel kõik lennukaubaga seotud toimingud, sh selle laadimise õhusõiduki lastiruumi, ning ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne hõlmab kõiki neid toiminguid. |
6.8.2.4. |
ELi lennundusjulgestuse valideerimise tulemused märgitakse valideerimisaruandesse, mis koosneb vähemalt liite 6-H1 kohasest kohustuste deklaratsioonist, liites 6-C3 esitatud kontrollkaardist ja liite 11-A kohasest ELi lennundusjulgestuse valideerija deklaratsioonist. ELi lennundusjulgestuse valideerija esitab pädevale asutusele valideerimisaruande ja valideeritud lennuettevõtjale selle koopia. |
▼M2 —————
6.8.3. Kolmandast riigist saabuva kauba ja posti julgestuskontroll
6.8.3.1. |
ACC3 tagab ELi lennujaamas üleandmiseks, sealt läbivedamiseks või seal mahalaadimiseks toimetatud kogu kauba ja posti läbivaatamise, v.a järgmistel juhtudel:
a)
ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja (RA3) on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste kontrollimeetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest või
b)
ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud tuntud saatja (KC3) on kohaldanud saadetise suhtes nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid ja saadetis on pärast kõnealuste kontrollimeetmete kohaldamist kuni pealelaadimiseni olnud kaitstud loata juurdepääsu eest või ▼M15 —————
d)
saadetis vabastatakse läbivaatusest vastavalt punkti 6.1.1 alapunktile d ning see on loata juurdepääsu eest kaitstud alates hetkest, kui sellest sai identifitseeritav lennukaup või identifitseeritav lennupost, kuni pealelaadimiseni. ▼M15 ————— |
6.8.3.2. |
ELi veetav kaup ja post vaadatakse läbi, kasutades punktis 6.2.1 loetletud vahenditest või meetoditest üht vahendit või meetodit, mis on piisav mõistlikkuse piires tagamiseks, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid. |
6.8.3.3. |
ACC3 peab tagama:
a)
transfeer- ja transiitkauba või -posti puhul, et ta ise või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud üksus on lähtekohas või tarneahela muus osas kohaldanud punkti 6.8.3.2 kohast läbivaatust või julgestuskontrolli meetmeid ning et selline saadetis on kaitstud loata juurdepääsu eest alates kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest kuni saadetise pealelaadimiseni, ja
b)
kõrge riskitasemega kauba ja posti puhul, et ta ise või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud üksus on lähtekohas või tarneahela muus osas kohaldanud punkti 6.7 kohast läbivaatust või julgestuskontrolli meetmeid ning et sellisele saadetisele on märgitud „SHR” ja see on kaitstud loata juurdepääsu eest alates kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest kuni saadetise pealelaadimiseni. |
6.8.3.4. |
Kui asjaomane ACC3, RA3 või KC3 annab saadetised pärast nõutavate julgestuskontrollimeetmete kohaldamist üle teisele ACC3-le või RA3-le, märgib ta saatedokumentidesse staatust andvalt pädevalt asutuselt saadud kordumatu tähtnumbrilise tunnuse. |
6.8.3.5. |
ACC3 või RA3 teeb mis tahes saadetist vastu võttes kindlaks, kas lennuettevõtjal või üksusel, kellelt ta saadetise saab, on ACC3, RA3 või KC3 staatus, kasutades järgmisi vahendeid:
a)
kontrollides, kas saatedokumentidesse on märgitud saadetist kätte toimetava üksuse kordumatu tähtnumbriline tunnus, ja
b)
tehes kindlaks, et saadetist kätte toimetav lennuettevõtja või üksus on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi kui (vastavalt asjaoludele) asjaomases lennujaamas või tegevuskohas aktiivse staatusega lennuettevõtja või üksus. Kui saatedokumendid ei sisalda kordumatut tähtnumbrilist tunnust või saadetist kätte toimetav lennuettevõtja või üksus ei ole kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi kui asjaomases lennujaamas või tegevuskohas aktiivse staatusega lennuettevõtja või üksus, tuleb järeldada, et saadetise suhtes ei ole julgestuskontrollimeetmeid eelnevalt kohaldatud, ning asjaomane ACC3 või mõni teine ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud RA3 peab selle enne õhusõidukile laadimist läbi vaatama. |
6.8.3.6. Pärast punktides 6.8.3.1–6.8.3.5 osutatud julgestuskontrolli meetmete rakendamist tagab julgestuskontrolli meetmete rakendamise eest vastutav ACC3 või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja (RA3), et saatedokumentidesse, milleks on elektrooniline või kirjalik lennuveokiri, samaväärne postidokument või eraldi deklaratsioon, märgitakse vähemalt järgmine teave:
ACC3 kordumatu tähtnumbriline tunnus;
saadetise julgestusstaatus, nagu on osutatud punkti 6.3.2.6 alapunktis d ja mille on andnud vastavalt vajadusele kas ACC3 või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja (RA3);
saadetise kordumatu tunnus, näiteks alam- või koondlennuveokirja number (kui need on olemas);
saadetise sisu või koondsaadetise märge, kui see on asjakohane;
julgestusstaatuse määramise põhjus, sealhulgas läbivaatuseks kasutatud vahend või -meetod või saadetise läbivaatusest vabastamise põhjus, kasutades ICAO saadetise julgestusalase deklareerimise kavaga vastuvõetud standardeid.
Koondsaadetiste puhul säilitab ACC3 või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja (RA3), kes on koostanud koondsaadetise, esimese lõigu punktides a–e sätestatud teabe iga üksiksaadetise kohta vähemalt selle hetkeni, mil on saadetise hinnanguline saabumisaeg esimesse liidu lennujaama või 24 tundi, sõltuvalt sellest, kumb ajavahemik on pikem.
6.8.3.7 Liites 6-F loetletud kolmandast riigist saabuv lennuettevõtja tagab pardal veetava kauba ja posti puhul vastavuse punktis 6.8.3.6 sätestatud kohaldatavatele alapunktidele. Selliste saadetiste saatedokumendid peavad vastama vähemalt ICAO saadetise julgestusalase deklareerimise kavale või muule süsteemile, milles esitatakse nõutav teave samaväärsel viisil.
6.8.3.8. |
Liites 6-I loetletud kolmandast riigist saabuvaid transiit- või transfeersaadetisi, mille saatedokumendid ei vasta punkti 6.8.3.6 nõuetele, käsitletakse vastavalt punktile 6.7. enne järgmist lendu. |
6.8.3.9. |
Punktis 6.8.3.8 osutamata kolmandast riigist saabuvaid transiit- või transfeersaadetisi, mille saatedokumendid ei vasta punkti 6.8.3.6 nõuetele, käsitletakse enne järgmist lendu vastavalt punktile 6.2. |
6.8.3.10. |
Kolmandast riigist saabuva kauba ja posti julgestuskontrolli suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
6.8.4. Kokkuleppelise esindaja ja tuntud saatja määramine
6.8.4.1. |
Kolmanda riigi üksustele, kes on liitunud või kavatsevad liituda ACC3 staatust omava lennuettevõtja tarneahelaga, võib määrata kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) või kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatuse. |
6.8.4.2. |
Staatuse määramiseks peab üksus esitama taotluse:
a)
selle liikmesriigi pädevale asutusele, kes vastutab ACC3 staatuse andmise eest lennuettevõtjale selles kolmanda riigi lennujaamas, kus taotleja käitleb ELi suunduvat kaupa; või
b)
kui asjaomases riigis ei ole ACC3 staatusega lennuettevõtjat, selle liikmesriigi pädevale asutusele, kes vastutab valideerimist teostava või valideerimise teostanud ELi lennundusjulgestuse valideerija tunnustamise eest. Pädev asutus, kellele taotlus esitatakse, algatab staatuse määramise menetluse või sõlmib teise liikmesriigi pädeva asutusega kokkuleppe staatuse andmise delegeerimiseks, võttes arvesse nii poliitilist kui ka lennundusalast koostööd või mõlemat. |
6.8.4.3. |
Enne staatuse määramist tehakse kindlaks, kas asjaomane üksus vastab punkti 6.8.4.1 kohastele nõuetele, mis on vaja täita RA3 või KC3 staatuse määramiseks. |
6.8.4.4. |
Üksusele RA3 või KC3 staatuse määramine seoses kauba ja posti veoga (edaspidi „asjaomane kaubavedu”) põhineb järgmisel:
a)
sellise isiku nimetamine, kes kaubaga seotud asjakohase tegevusega seoses üldiselt vastutab üksuse nimel kaupa või posti käsitlevate julgestussätete rakendamise eest, ja
b)
ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne, millega kinnitatakse julgestusmeetmete rakendamist. |
6.8.4.5. |
Pädev asutus omistab RA3 või KC3 staatuse määramisel üksusele kordumatu tähtnumbrilise standardtunnuse, millega identifitseeritakse üksust ja kolmanda riigi lennujaama, kus üksus on määratud rakendama julgestusmeetmeid ELi suunduva kauba või posti suhtes. |
6.8.4.6. |
Määratud staatus kehtib kuni kolm aastat alates kuupäevast, mil pädev asutus sisestas üksuse andmed liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi. |
6.8.4.7. |
RA3 või KC3 staatusega üksust, kes on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi, tunnustatakse kõikides liikmesriikides seoses sellise tegevusega, mis hõlmab ACC3 poolt kolmanda riigi lennujaamast pärit kauba ja posti transportimist ELi. |
6.8.4.8. |
Enne 1. juunit 2017 määratud RA3 või KC3 staatuse kehtivus lõpeb selle andmisest viie aasta möödudes või 31. märtsil 2020, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |
6.8.4.9. |
ELi lennundusjulgestuse valideerija teeb teda tunnustanud pädeva asutuse taotluse korral kättesaadavaks liite 6-C2 või 6-C4 (vastavalt asjaoludele) kohase kontrollkaardi 1. osas esitatud andmed kõikide tema määratud üksuste kohta, et koostada ühtne loetelu ELi lennundusjulgestuse valdkonna valideerijate määratud üksustest. |
6.8.4.10. |
Kuna Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik teatas, et ta kavatseb vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 Euroopa Liidust välja astuda, kohaldatakse kõikide kõnealuselt liikmesriigilt RA3 ja KC3 staatuse saanute suhtes järgmist:
a)
vastutus lennuettevõtja filiaalist või tütarettevõtjast koosnevale üksusele või lennuettevõtjale antud RA3 või KC3 staatuse eest antakse üle käesoleva määruse punktis 6.8.1.1 kindlaksmääratud liikmesriigi pädevale asutusele;
b)
vastutus sellise üksuse RA3 või KC3 staatuse eest, kes ei ole otseselt lennuettevõtjaga seotud, antakse üle punktis 6.8.1.1 kindlaksmääratud liikmesriigi pädevale asutusele, kes vastutab selle kolmanda riigi riikliku või peamise lennuettevõtja eest, kus asjaomane RA3 või KC3 tegutseb;
c)
vastutus alapunktidega a ja b hõlmamata üksuse RA3 või KC3 staatuse eest antakse üle punktis 6.8.1.1 kindlaksmääratud liikmesriigi pädevale asutusele, kes vastutab mõne sellise liidu lennuettevõtja eest, kes lendab lennujaama, kus asjaomane RA3 või KC3 tegutseb, või kõnealuse üksuse asukohale kõige lähemas lennujaamas;
d)
liikmesriigi päev asutus, mida on kirjeldatud alapunktides a–c, võib mõne teise liikmesriigi pädeva asutusega kokku leppida, et vastutuse konkreetse üksuse või lennuettevõtja RA3 või KC3 staatuse eest võtab endale asjaomase teise liikmesriigi pädev asutus. Sel juhul teatavad asjaomased liikmesriigid kõnealusest kokkuleppest viivitamata komisjonile;
e)
komisjon teavitab Ühendkuningriigi pädevat asutust liikmesriikidest, kes võtavad üle vastutuse Ühendkuningriigi antud RA3 ja KC3 staatuse eest;
f)
Ühendkuningriigi pädev asutus teeb vastutust üle võtva liikmesriigi pädevale asutusele kättesaadavaks kõikide vajalike dokumentide koopiad, mille alusel ta andis üksusele või lennuettevõtjale RA3 või KC3 staatuse. Nende dokumentide hulka peavad kuuluma vähemalt täielik valideerimisaruanne ja asjaomase üksuse või lennuettevõtja julgestusprogramm;
g)
kui alapunktis f nimetatud kohustused on täidetud, antakse vastutus RA3 ja KC3 staatuse eest üle päeval, mil Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust välja;
h)
selline RA3 ja KC3 staatus, mille puhul vastutus üle antakse, jääb kehtima kuni staatuse kehtivusaja lõpuni ning käesolevas määruses kirjeldatud vastutuse ja kohustused võtab üle vastutust üle võttev liikmesriik;
i)
komisjon hõlbustab halduslikku üleminekut, mis muu hulgas hõlmab asjaomase RA3 ja KC3 andmete lisamist ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi. |
6.8.4.11. |
►M12 Ajavahemikul 1. aprillist 2020 kuni 30. juunini 2021 võib pädev asutus teha erandi punktis 6.8.5 kehtestatud menetlusest ja anda kolmanda riigi üksusele ajutiselt RA3 või KC3 staatuse, kui ELi lennundusjulgestuse valideerimist ei olnud võimalik teha asjaomasest üksusest sõltumatutel objektiivsetel põhjustel, mis on seotud COVID-19 pandeemiast põhjustatud kriisiga. Staatuse andmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi: ◄
a)
üksusel on aktiivne RA3 või KC3 staatus või tal on olnud RA3 või KC3 staatus, tingimusel et see ei aegunud enne 1. veebruari 2020;
b)
üksus taotleb uut staatust pädevalt asutuselt, kes vastutab aeguva või aegunud staatuse andmise eest, kinnitades üksusest sõltumatute objektiivsete põhjuste olemasolu, mis takistavad punkti 6.8.5 nõuete täitmist või sunnivad seda edasi lükkama;
c)
üksus esitab oma julgestusprogrammi, mis on asjakohane ja terviklik teostatavate toimingute osas, või kinnitab, et praegune programm on endiselt ajakohane;
d)
üksus esitab allkirjastatud deklaratsiooni, milles ta kinnitab oma kohustust jätkata selliste julgestusnõuete täielikku ja tõhusat rakendamist, millega seoses talle anti kas praegune või praeguseks aegunud RA3 või KC3 staatus;
e)
üksusele antakse käesoleva punkti alusel RA3 või KC3 staatus ajavahemikuks, mis ei ole pikem kui kuus kuud alates praeguse või varasema staatuse aegumise kuupäevast (vastavalt vajadusele);
f)
taotlus, üksuse julgestusprogramm ja kohustuste deklaratsioon esitatakse kas kirjalikult või elektrooniliselt. |
6.8.4.12. |
Punktis 6.8.4.8 osutatud üksused, kelle RA3 või KC3 staatus aegus ajavahemikul 1. veebruarist 2020 kuni 31. märtsini 2020, kes punktis 6.8.4.11 osutatud objektiivsetel põhjustel ei saanud läbida punkti 6.8.5 kohast ELi lennundusjulgestuse valideerimist ja seejärel pädeva asutuse poolt määramist vastavalt punktile 6.8.4, võivad taotleda komisjonilt ajutist määramist järgmistel tingimustel:
a)
üksus taotleb komisjonilt RA3 või KC3 staatust, kinnitades temast sõltumatute objektiivsete põhjuste olemasolu, mis takistavad punkti 6.8.5 nõuete täitmist või sunnivad seda edasi lükkama;
b)
üksus esitab allkirjastatud deklaratsiooni, milles ta kinnitab oma kohustust jätkata selliste julgestusnõuete täielikku ja tõhusat rakendamist, millega seoses talle anti RA3 või KC3 staatus, mis on praeguseks aegunud, ja et tema julgestusprogramm on endiselt ajakohane;
c)
taotlus ja kohustuste deklaratsioon esitatakse kas kirjalikult või elektrooniliselt;
d)
staatus antakse ajavahemikuks, mis ei ole pikem kui kuus kuud, ja seda võib pikendada punktis 6.8.4.11 sätestatud erandi kehtivusaja jooksul. |
6.8.5. Kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate valideerimine
6.8.5.1. |
ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatuse saamiseks kasutatakse kolmandate riikide üksuste valideerimiseks üht kahest järgmisest võimalusest:
a)
ACC3 julgestusprogrammis on üksikasjalikult esitatud julgestuskontrollimeetmed, mida tema eest on rakendanud kolmanda riigi üksused, kellelt ta võtab vahetult vastu kaupa või posti liitu vedamiseks. ACC3 puhul valideeritakse ELi lennundusjulgestusega seoses kõnealuste üksuste kohaldatud julgestuskontrollimeetmed või
b)
kolmanda riigi üksused lasevad asjakohaste kauba käitlemise toimingute suhtes kohaldada ELi lennundusjulgestuse valideerimist kuni kolme aasta tagant. ELi lennundusjulgestuse valideerimine hõlmab järgmist:
i)
üksuse julgestusprogrammi kontrollimine, millega tagatakse kõneluse programmi asjakohasus ja terviklikkus teostatavate toimingute osas, ja
ii)
kohapealne kontroll selle kindlakstegemiseks, et asjaomase kaubaveo suhtes rakendatakse julgestusmeetmeid. Valideerimisaruanne peab kolmanda riigi kokkuleppeliste esindajate puhul koosnema liite 6-H2 kohasest kohustuste deklaratsioonist ja liites 6-C2 esitatud kontrollkaardist ning kolmanda riigi tuntud saatjate puhul liite 6-H3 kohasest kohustuste deklaratsioonist ja liites 6-C4 esitatud kontrollkaardist. Valideerimisaruanne peab sisaldama ka ELi lennundusjulgestuse valideerija deklaratsiooni, mis on esitatud liites 11-A. |
6.8.5.2. |
Kui ELi lennundusjulgestuse valideerimine vastavalt punkti 6.8.5.1 alapunktile b on lõpule viidud, esitab ELi lennundusjulgestuse valideerija pädevale asutusele valideerimisaruande ja valideeritud üksusele selle koopia. |
6.8.5.3. |
Liikmesriigi pädeva asutuse või komisjoni poolset nõuetele vastavuse kontrolli võib käsitada ELi lennundusjulgestuse valideerimisena, tingimusel et see hõlmab kõiki (vastavalt asjaoludele) liites 6-C2 või 6-C4 esitatud kontrollkaardil nimetatud osi. |
6.8.5.4. |
ACC3 haldab andmebaasi, milles on esitatud vähemalt järgmised andmed iga sellise kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja kohta, kelle suhtes on kohaldatud ELi lennundusjulgestuse valideerimist kooskõlas punktiga 6.8.5.1 ja kellelt ta võtab vahetult vastu kaupa või posti liitu vedamiseks:
a)
ettevõtja andmed, sh tegevuskoha aadress (bona fide), ja
b)
äritegevuse laad, v.a tundlik äriteave, ja
c)
kontaktandmed, sh julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed, ja
d)
ettevõtja registreerimisnumber, kui see on olemas, ja
e)
valideerimisaruanne, kui see on olemas; ja
f)
liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi kantud kordumatu tähtnumbriline tunnus. ▼M15 ————— Andmebaas peab olema ACC3 kontrollimiseks kättesaadav. Sellist andmebaasi võivad pidada ka teised ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud üksused. |
▼M12 —————
6.8.6. ACC3, RA3 ja KC3 staatuse nõuetele mittevastavus ja staatuse tühistamine
6.8.6.1. Nõuetele mittevastavus
1. Kui komisjon või pädev asutus teeb kindlaks sellise tõsise puuduse ACC3, RA3 või KC3 tegevuses, millel arvatakse olevat märkimisväärne mõju kogu liidu lennundusjulgestusele, või saab selle kohta kirjalikku teavet, peab ta tegema järgmist:
teavitab sellest viivitamata asjaomast lennuettevõtjat või üksust, palub esitada omapoolsed selgitused ja asjakohased meetmed tõsise puuduse kõrvaldamiseks;
teavitab sellest viivitamata teisi liikmesriike ja komisjoni.
Esimeses lõigus osutatud tõsise puuduse võib kindlaks teha ühe järgmise tegevuse käigus:
nõuetele vastavuse kontrolli ajal;
ACC3, RA3 või KC3 tarneahelasse kuuluvate teiste käitajate dokumentide, sealhulgas ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruande kontrollimise ajal;
teistelt asutustelt ja/või käitajatelt asjaomase ACC3, RA3 või KC3 tegevusega seotud faktilise kirjaliku teabe saamisel selliste dokumenteeritud tõendite kujul, mis osutavad selgelt turvanõuete rikkumisele.
2. Kui asjaomane ACC3, RA3 või KC3 ei ole taganud tõsise mittevastavuse kõrvaldamist kindlaksmääratud aja jooksul või kui ACC3, RA3 või KC3 ei reageeri punkti 6.8.6.1 alapunktis a nimetatud päringule, teeb pädev asutus või komisjon järgmist:
deaktiveerib asjaomase käitaja või üksuse ACC3, RA3 või KC3 staatuse liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis või
nõuab, et käitajale või üksusele ACC3, RA3 või KC3 staatuse andmise eest vastutav pädev asutus deaktiveeriks käitaja või üksuse staatuse liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis.
Esimeses lõigus osutatud juhtudel teavitab pädev asutus või komisjon tekkinud olukorrast viivitamata teisi liikmesriike ja komisjoni.
3. Lennuettevõtjat või üksust, kelle ACC3, RA3 või KC3 staatus on deaktiveeritud vastavalt punktile 6.8.6.1.2, ei ennistata ega kanta liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi enne, kui lennuettevõtjale või üksusele on uuesti tehtud ELi lennundusjulgestusalane valideerimine vastavalt punktile 6.8.1 või 6.8.4.
4. Lennuettevõtja või üksuse ACC3, RA3 või KC3 staatuse tühistamise korral peab asjakohane pädev asutus võtma vajalikke meetmeid, et veenduda, kas teised tema vastutusel tegutsevad ACC3, RA3 ja KC3 staatusega lennuettevõtjad või üksused, kes osalevad staatuse kaotanud lennuettevõtja või üksuse tarneahelas, vastavad ikkagi määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele.
6.8.6.2. Staatuse tühistamine
1. ACC3, RA3 või KC3 staatuse andnud pädev asutus vastutab selle eest, et sellekohased andmed kustutatakse liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasist:
lennuettevõtja või üksuse taotlusel või tema nõusolekul või
juhul, kui ACC3, RA3 või KC3 ei teosta asjakohast kaubavedu, ei vasta päringutele või muul viisil takistab lennundusalaste ohtude hindamist.
2. Lennuettevõtja või üksuse ACC3, RA3 või KC3 staatuse kehtetuks tunnistamise korral peab pädev asutus võtma vajalikke meetmeid, et veenduda, kes teised tema vastutusel tegutsevad ACC3, RA3 ja KC3 staatusega lennuettevõtjad või üksused, kes osalevad staatuse kaotanud lennuettevõtja või üksuse tarneahelas, vastavad ikkagi määruse (EÜ) nr 300/2008 nõuetele.
6.8.7. Enne kauba laadimist edastatav eelteave (PLACI)
6.8.7.1. Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 186 kohaselt teostatakse PLACI enne kolmandast riigist lahkumist, kui esimese sisenemiskoha tolliasutus on kätte saanud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 ( 8 ) artikli 106 lõigetes 2 ja 2a osutatud sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu.
6.8.7.2. PLACI teostamise käigus ja juhul, kui esimesel sisenemistolliasutusel on põhjendatult alust kahtlustada, et õhuteed pidi liidu tolliterritooriumile sisenev saadetis võib kujutada endast tõsist ohtu tsiviillennundusele, käsitatakse kõnealust saadetist kõrge riskitasemega kauba või postina (HRCM) vastavalt punktile 6.7.
6.8.7.3. Kui liites 6-F loetlemata kolmandas riigis või Islandil asuv lennuettevõtja, käitaja, üksus või isik saab esimeselt sisenemistolliasutuselt teate, milles nõutakse, et saadetist käsitataks kõrge riskitasemega kauba või postina (HRCM) vastavalt punktile 6.8.7.2, teeb ta järgmist:
rakendab konkreetse saadetise suhtes rakendusotsuse C(2015) 8005 lisa punktides 6.7.3 ja 6.7.4 loetletud julgestuskontrolli meetmeid, kui ACC3 või RA3 on selliste julgestuskontrolli meetmete võtmiseks heaks kiidetud;
tagab, et selliste julgestuskontrolli meetmete võtmiseks heaks kiidetud ACC3 või RA3 vastaks alapunkti a sätetele. Esimesele sisenemistolliasutusele esitatakse teave juhul, kui saadetise suhtes julgestuskontrolli meetmeid kohaldava teise käitaja, üksuse või asutuse leidmiseks korraldatakse või on korraldatud hange. Selline teine käitaja, üksus või asutus tagab alapunktis a osutatud julgestuskontrolli meetmete rakendamise ning kinnitab lennuettevõtjale, käitajale, üksusele või isikule, kellelt saadetis saadi, nii selliste julgestuskontrolli meetmete rakendamist kui ka nende tulemusi;
kinnitab esimesele sisenemistolliasutusele nii alapunktis a osutatud julgestuskontrolli meetmete rakendamist kui ka nende tulemusi.
Esimese lõigu alapunkte a ja b ei kohaldata juhul, kui taotletud julgestuskontrolli meetmeid on varem rakendatud. Kui aga konkreetne ohuteave on saanud kättesaadavaks alles pärast eelmiste julgestuskontrolli meetmete rakendamist, võidakse lennuettevõtjalt, käitajalt, üksuselt või isikult nõuda julgestuskontrolli meetmete kordamist, kasutades selleks konkreetseid vahendeid ja meetodeid, ning esimese lõigu alapunktis c sätestatud kinnituse esitamist. Lennuettevõtjat, käitajat, üksust või isikut võib teavitada mis tahes elementidest ja teabest, mis on vajalikud julgestuseesmärgi tulemuslikuks täitmiseks.
6.8.7.4. Liites 6-F loetletud kolmandas riigis või Islandil asuv lennuettevõtja, käitaja, üksus või isik, kes saab esimeselt sisenemistolliasutuselt teate, milles nõutakse, et saadetist käsitataks kõrge riskitasemega kauba või postina (HRCM) vastavalt punktile 6.8.7.2, peab tegema järgmist:
rakendab konkreetse saadetise suhtes vähemalt kõrge riskitasemega kaupa ja posti käsitlevas ICAO 17. lisas ( 9 ) kehtestatud julgestuskontrolli meetmeid;
tagab, et käitaja, üksus või asutus, kelle kolmanda riigi asjaomane pädev asutus on selliste julgestuskontrolli meetmete võtmiseks heaks kiitnud, täidaks alapunkti a nõuded. Esimesele sisenemistolliasutusele esitatakse teave juhul, kui saadetise suhtes julgestuskontrolli meetmeid kohaldava teise käitaja, üksuse või asutuse leidmiseks korraldatakse või on korraldatud hange. Selline teine käitaja, üksus või asutus tagab alapunktis a osutatud julgestuskontrolli meetmete rakendamise ning kinnitab lennuettevõtjale, käitajale, üksusele või isikule, kellelt saadetis saadi, nii selliste julgestuskontrolli meetmete rakendamist kui ka nende tulemusi;
kinnitab esimesele sisenemistolliasutusele nii alapunktis a osutatud julgestuskontrolli meetmete rakendamist kui ka nende tulemusi.
Esimese lõigu alapunkte a ja b ei kohaldata juhul, kui taotletud julgestuskontrolli meetmeid on varem rakendatud. Kui aga konkreetne ohuteave on saanud kättesaadavaks alles pärast eelmiste julgestuskontrolli meetmete rakendamist, võidakse lennuettevõtjalt, käitajalt, üksuselt või isikult nõuda julgestuskontrolli meetmete kordamist, kasutades selleks konkreetseid vahendeid ja meetodeid, ning esimese lõigu alapunktis c sätestatud kinnituse esitamist. Lennuettevõtjat, käitajat, üksust või isikut võib teavitada mis tahes elementidest ja teabest, mis on vajalikud julgestuseesmärgi tulemuslikuks täitmiseks.
6.8.7.5. PLACI teostamise käigus ja juhul, kui esimesel sisenemistolliasutusel on põhjendatult alust kahtlustada, et liidu tolliterritooriumile õhuteed pidi sisenev saadetis kujutab endast tõsist ohtu julgeolekule, mistõttu antakse välja teade „Mitte laadida“, ei laadita kõnealust saadetist õhusõiduki pardale või laaditakse see maha (vastavalt vajadusele).
6.8.7.6. Kolmandas riigis asuv lennuettevõtja, käitaja, üksus või isik, kes saab esimeselt sisenemistolliasutuselt teate, milles nõutakse, et saadetist ei laaditaks õhusõidukite vastavalt punktile 6.8.7.5, peab tegema järgmist:
tagab, et tema valduses olevat saadetist ei laaditaks õhusõiduki pardale või kui see on juba õhusõiduki pardal, laaditaks see kohe maha;
esitab liidu tolliterritooriumilasuvale esimesele sisenemistolliasutusele kinnituse selle kohta, et ta on nõudmise täitnud;
teeb koostööd esimese sisenemistolliasutuse liikmesriigi asjaomaste asutustega;
teavitab selle riigi tsiviillennundusjulgestuse eest vastutavat pädevat asutust, kus asub lennuettevõtja, käitaja, üksus või isik, kellele teade saadetakse, ning selle kolmanda riigi tsiviillennundusjulgestuse eest vastutavat pädevat asutust, kus saadetis praegu asub, kui need on erinevad.
6.8.7.7. Kui saadetis on juba tarneahela teise lennuettevõtja, käitaja või üksuse käes, teatab lennuettevõtja, käitaja, üksus või isik, kellele saadetakse punktis 6.8.7.5 sätestatud teade „Mitte laadida“, kõnealusele teisele lennuettevõtjale, käitajale, üksusele või isikule viivitamata, et ta:
tagab punkti 6.8.7.6 alapunktide a, c ja d sätete täitmise;
kinnitab lennuettevõtjale, käitajale, üksusele või isikule, kes sai punktis 6.8.7.5 sätestatud teate, punkti 6.8.7.6 alapunkti b kohaldamisest.
6.8.7.8. Kui õhusõiduk on juba õhus ja selle pardal on saadetis, mille kohta esimene sisenemistolliasutus oli punkti 6.8.7.5 kohaselt teatanud, et saadetist ei tohi laadida, teatab teatise saanud lennuettevõtja, ettevõtja, üksus või isik sellest viivitamata:
punkti 6.8.7.6 alapunktis c osutatud liikmesriigi asjaomastele asutustele, et teavitada liidus esimese ülelennu liikmesriigi asjaomaseid asutusi ning teha nendega koostööd;
kolmanda riigi, kus asub teate saanud lennuettevõtja, käitaja, üksus või isik, ning kolmanda riigi, kust lend väljus, tsiviillennundusjulgestuse eest vastutavale pädevale asutusele, kui need on erinevad.
6.8.7.9. Pärast punktis 6.8.7.5 sätestatud teate välja andnud esimeselt sisenemistolliasutuselt saadud teadet sama liikmesriigi pädev asutus vastavalt vajadusele rakendab selle, tagab selle rakendamise või teeb kõigi järgnevate meetmete võtmisel koostööd, sealhulgas kooskõlastab lähteriigiks oleva kolmanda riigi ning vajaduse korral transiit- ja/või transfeerriigi või -riikide asutustega asjakohased julgestusega seotud eriolukordade protokollid, lähtudes asjaomase liikmesriigi riiklikust tsiviillennunduse julgestusprogrammist ning rahvusvahelistest standarditest ja soovitatud tavadest kriisiohje ja ebaseaduslikele sekkumisete reageerimise vallas.
6.8.7.10. Kolmanda riigi lennuettevõtja, käitaja, üksus või isik, kes saab teate, mille on välja andnud sellise kolmanda riigi tolliasutus, mis rakendab enne kauba laadimist edastava eelteabe süsteemi kooskõlas Maailma Tolliorganisatsiooni SAFE standardite raamistikus sätestatud põhimõtetega, tagab punktides 6.8.7.3 ja 6.8.7.4 ning punktides 6.8.7.6, 6.8.7.7 ja 6.8.7.8 sätestatud nõuete täitmise.
Käesolevat punkti kohaldatakse üksnes kauba- ja postisaadetiste suhtes, mis vastavad ühele järgmistest kriteeriumidest:
neid veetakse transiidiks või transfeeriks liidu lennujaamas enne lõppsihtkohta jõudmist teavitava tolliasutuse kolmandas riigis asuvas lennujaamas;
neid veetakse transiidiks või transfeeriks liidu lennujaamas enne teist transiiti või transfeeri teavitava tolliasutuse kolmandas riigis asuvas lennujaamas.
Punkti 6.8.7.6 alapunktis c ja punkti 6.8.7.8 alapunktis a sätestatud nõuete täitmiseks teavitab kolmandas riigis teate saanud lennuettevõtja, käitaja, üksus või isik viivitamata liidus esimese maandumise liikmesriigi asjaomaseid asutusi.
Kui õhusõiduk on juba õhus, esitatakse teave liidus esimese ülelennu liikmesriigi asjaomastele asutustele, kes tagavad punktis 6.8.7.9 osutatud meetmete rakendamise koostöös liidus esimese maandumise liikmesriigi asjaomaste asutustega.
Nii liidus esimese ülelennu liikmesriigi kui ka liidus esimese maandumise liikmesriigi asjaomased asutused teavitavad asjaomast tolliasutust.
LIIDE 6-A
KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – KOKKULEPPELINE ESINDAJA
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008, ( 10 ) mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju, ja selle rakendusaktidega,
kinnitan, et
väiksematest kavandatavatest muudatustest julgestusprogrammis (näiteks ettevõtja nimi, julgestuse eest vastutav isik või tema kontaktandmed, liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasile juurdepääsu vajava isiku vahetus) viivitamata vähemalt seitsme tööpäeva jooksul enne kavandatavat muudatust ja
suurematest kavandatavatest muudatustest (näiteks uus läbivaatuse kord, suuremad ehitustööd, mis võivad mõjutada tema vastavust asjakohastele liidu õigusaktidele, või tegevuskoha/aadressi muutus) vähemalt 15 tööpäeva enne nende alustamist/kavandatavat muudatust;
lõpetab tegevuse;
ei tegele enam lennukauba/-postiga või
ei suuda enam täita asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.
Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
Nimi:
Ametikoht ettevõtjas:
Kuupäev:
Allkiri:
LIIDE 6-B
SUUNISED TUNTUD SAATJATELE
Käesolevad suunised aitavad hinnata, kas olemasolev julgestuskorraldus vastab tuntud saatjaid käsitlevatele nõutavatele kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 300/2008 ( 11 ) ja selle rakendusaktides. Suuniste abil peaks olema võimalik tagada nõuetele vastavus enne ametliku kohapealse valideerimise korraldamist.
On oluline, et valideerija kohtuks valideerimise ajal õigete isikutega (nt julgestuse eest ja personali töölevõtmise eest vastutavad isikud). Valideerija hinnangute koostamisel kasutatakse ELi kontrollkaarti. Pärast valideerimisel kasutatud kontrollkaardi täitmist käsitletakse selles sisalduvat teavet piiratud juurdepääsuga teabena.
Tähelepanu tuleb pöörata sellele, et ELi kontrollkaardis on kaht liiki küsimusi: 1) küsimused, millele eitava vastuse andmine tähendab automaatselt, et teid ei saa tunnustada tuntud saatjana, ja 2) küsimused, mille abil koostatakse teie julgestusmeetmetest ülevaade, mis võimaldab valideerijal teha üldised järeldused. Järgnevalt esitatakse poolpaksus kirjas valdkonnad, mille puhul on tulemuseks automaatselt „mitte läbinud”. Kui poolpaksus kirjas esitatud nõuete täitmata jätmise tulemuseks on „mitte läbinud”, teatatakse teile põhjused ja antakse nõu valideerimise läbimiseks vajalike kohanduste kohta.
Kui te olete määruse (EMÜ) nr 2454/93 ( 12 ) artikli 14a lõike 1 punktis b või c osutatud volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi omanik (nn AEOF- ja AEOS-sertifikaadid) ja kui tegevuskoht, mille puhul te taotlete tuntud saatja staatust, on edukalt läbinud tolliasutuste kontrolli vähemalt kolm aastat enne tuntud saatja staatuse taotlemist, palutakse teil täita ja seadusjärgse esindaja poolt allkirjastada 1. osa, mis käsitleb teie töökorraldust ja kohustusi, ning kohustuste deklaratsioon, mis on lisatud tuntud saatjate valideerimisel kasutatavale kontrollkaardile, mis on esitatud liites 6-C.
Sissejuhatus
Kaup peab pärinema teie ettevõtja tegevuskohast, kus toimub kohapealne inspekteerimine. See hõlmab kohapealset tootmist ning valimis- ja pakkimistoiminguid, kui esemed loetakse lennukaubaks alles siis, kui need valitakse välja tellimuse täitmiseks. (Vt ka märkus.)
Te peate kindlaks määrama, millisest etapist alates on kauba- või postisaadetis identifitseeritav lennukaubana/lennupostina, ja tõendama, et on võetud asjakohased meetmed selle kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest. See hõlmab ka tootmise, pakendamise, ladustamise ja/või lähetamisega seotud informatsiooni.
Organisatsioon ja kohustused
Te peate esitama üksikasjalikud andmed oma organisatsiooni kohta (nimetus, käibemaksukohustuslase number, kaubanduskoja number või ettevõtja registreerimisnumber (kui see on olemas), volitatud ettevõtja (AEO) sertifikaadi number ja vajaduse korral kuupäev, mil tolliasutus asjaomast tegevuskohta viimati kontrollis), valideeritava tegevuskoha aadress ja organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist). Nõutav on eelmise valideerimise kuupäev ja viimane kordumatu tähtnumbriline tunnus (kui see on olemas), samuti äritegevuse laad, tegevuskoha töötajate ligikaudne arv, lennukauba/-posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus ning kontaktandmed.
Personali töölevõtmise kord
Esitada tuleb töölevõtmise korra üksikasjad kõikide selliste töötajate kohta (alalised, ajutised või renditud töötajad, autojuhid), kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile. Töölevõtmise kord hõlmab töölevõtmise-eelset kontrolli või taustakontrolli vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktile 11.1. Kohapealne valideerimine hõlmab intervjuud personali töölevõtmise eest vastutava isikuga. Kõnealune isik peab esitama ettevõtjas kasutatava töölevõtmise korra kohta tõendeid (nt täitmata vormid). Kõnealust korda kohaldatakse selliste töötajate suhtes, kes võeti tööle pärast 29. aprilli 2010.
Personali julgestusalase väljaõppe kord
Tuleb tõendada, et kõik sellised töötajad (alalised, ajutised või renditud töötajad, autojuhid), kellel on juurdepääs lennukaubale/-postile, on saanud asjakohase julgestusvalmidusalase koolituse. Koolitus toimub vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktile 11.2.7. Töötajate väljaõppega seotud andmed tuleks säilitada. Lisaks sellele tuleb tõendada, et kõik julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad asjaomased töötajad on läbinud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa 11. peatüki kohase koolituse või korduvkoolituse.
Füüsiline julgeolek
Tuleb tõendada, kuidas teie tegevuskoht on kaitstud (nt aed või tõke), ning et kasutatakse asjakohaseid juurdepääsukontrolli meetmeid. Vajaduse korral palutakse esitada üksikasjad võimalike häire- ja/või videovalvesüsteemide kohta. Oluline on, et kontrollitakse juurdepääsu aladele, kus lennukaupa/-posti töödeldakse või ladustatakse. Kõik lennukaubale/-postile juurdepääsu võimaldavad uksed, aknad ja muud juurdepääsupunktid peavad olema kaitstud või nende suhtes tuleb kohaldada juurdepääsukontrolli meetmeid.
Tootmine (kohaldamise korral)
Tuleb tõendada, et juurdepääsu tootmisalale kontrollitakse ja tootmisprotsessi jälgitakse. Kui toodet saab tootmise käigus määratleda kui lennukaupa/-posti, tuleb tõendada, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.
Pakendamine (kohaldamise korral)
Tuleb tõendada, et juurdepääsu pakendamisalale kontrollitakse ja pakendamisprotsessi jälgitakse. Kui toodet saab pakendamise käigus määratleda kui lennukaupa/lennuposti, tuleb tõendada, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.
Tuleb esitada pakendamisprotsessi üksikasjad ja tõendada, et kõiki valmistooteid kontrollitakse enne pakendamist.
Tuleb kirjeldada lõplikku välispakendit ja tõendada, et see on vastupidav. Samuti tuleb tõendada, kuidas on võimalik tuvastada lõpliku välispakendi rikkumist, näiteks kasutades nummerdatud turvakleebiseid, turvateipi, eritempleid või teibiga suletud pappkasti. Tõendada tuleb ka seda, et turvakleebiseid, turvateipi ja eritempleid hoitakse turvaliselt, kui neid ei kasutata, ja et nende väljaandmist kontrollitakse.
Ladustamine (kohaldamise korral)
Tuleb tõendada, et juurdepääsu ladustamisalale kontrollitakse. Kui toodet saab ladustamise ajal määratleda kui lennukaupa/lennuposti, tuleb tõendada, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.
Lõpuks tuleb tõendada, et lõplikku pakendatud lennukaupa/-posti kontrollitakse enne lähetamist.
Lähetamine (kohaldamise korral)
Tuleb tõendada, et juurdepääsu lähetamisalale kontrollitakse. Kui toodet saab lähetamise käigus määratleda kui lennukaupa/lennuposti, tuleb tõendada, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.
Transport
Kokkuleppelisele esindajale tuleb esitada üksikasjad kauba/posti transportimise meetodi kohta.
Kui kasutate oma transporti, tuleb tõendada, et autojuhid on läbinud nõutaval tasemel koolituse. Kui teie ettevõtja kasutab alltöövõtjat, peate te tagama, et a) te pitseerite või pakite lennukauba/-posti nii, et oleks tagatud mis tahes esemete lisamise tuvastamine, ja b) et veoettevõtja on allkirjastanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa liites 6-E esitatud veoettevõtja deklaratsiooni.
Kui teie vastutate lennukauba/-posti transportimise eest, tuleb tõendada, et transpordivahendid on turvatavad kas võimaluse korral turvakleebiste kasutamisega või mis tahes muu meetodi abil. Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, tuleb tõendada, et juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja et numbrid märgitakse üles; muude meetodite kasutamise korral tuleb tõendada, kuidas on kauba/posti puhul võimalik tuvastada esemete lisamist ja/või kuidas seda hoitakse turvatuna. Lisaks sellele tuleb tõendada, et kasutatakse meetmeid lennukaupa/-posti vedavate sõidukijuhtide isiku kontrollimiseks. Samuti tuleb tõendada, et te tagate, et kaup/post on turvatud, kui see lahkub teie valdustest. Tuleb tõendada, et lennukaup/-post on transportimise ajal kaitstud loata juurdepääsu eest.
Te ei pea esitama tõendeid autojuhi väljaõppe kohta ega veoettevõtja deklaratsiooni koopiat, kui lennukauba/-posti transportimise teie valdustest on korraldanud kokkuleppeline esindaja.
Saatja kohustused
Te peate kinnitama, et olete nõus pädeva asutuse inspektorite poolt kõnealuste standardite järgimise kontrollimiseks tehtavate etteteatamata inspekteerimistega.
Samuti peate kinnitama, et teatate [pädeva asutuse nimetus] asjakohased üksikasjad viivitamata vähemalt kümne tööpäeva jooksul, kui:
üldine julgestusalane vastutus on määratud muule kui nimetatud isikule;
valdusi või protseduure on muudetud viisil, mis omab tõenäoliselt märkimisväärset mõju julgestusele;
teie ettevõtja lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukaubaga/-postiga või ei täida enam asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.
Lisaks peate kinnitama, et säilitate julgestusstandardid kuni järgmise kohapealse valideerimise ja/või inspekteerimiseni.
Seejärel peate võtma kinnituse eest täieliku vastutuse ja allkirjastama valideerimisdokumendi.
MÄRKUSED
Lõhke- ja süüteseadeldised
Komplekteeritud lõhke- ja süüteseadeldised võivad olla kaubasaadetises, kui on täielikult järgitud kõiki ohutuseeskirjade nõudeid.
Saadetised muudest allikatest
Tuntud saatja võib toimetada kokkuleppelisele esindajale muudest allikatest pärinevaid saadetisi, tingimusel et:
need on eraldatud temalt pärinevatest saadetistest ja
päritolu on selgelt märgitud saadetisele või sellega kaasas olevatele dokumentidele.
Kõik sellised saadetised tuleb enne õhusõidukisse laadimist läbi vaadata.
LIIDE 6-C
TUNTUD SAATJATE VALIDEERIMISEL KASUTATAV KONTROLLKAART
Täitmisega seotud märkused
Käesoleva vormi täitmisel tuleks pöörata tähelepanu järgmisele.
1. OSA
Organisatsioon ja kohustused
1.1. Valideerimise kuupäev * |
|
pp/kk/aaaa |
|
1.2. Eelmise valideerimise kuupäev ja kordumatu tunnus (kui see on olemas) |
|
pp/kk/aaaa |
|
Kordumatu tunnus |
|
1.3. Valideeritava organisatsiooni nimetus * |
|
Nimi Käibemaksukohustuslase number/kaubanduskoja number/ettevõtja registreerimisnumber (kui see on olemas) |
|
1.4. Teave AEOF- või AEOS-sertifikaadi kohta (kui see on olemas) |
|
AEO sertifikaadi number |
|
Kuupäev, mil tolliasutus asjaomast tegevuskohta viimati kontrollis |
|
1.5. Valideeritava tegevuskoha aadress * |
|
Number/üksus/hoone |
|
Tänav |
|
Linn |
|
Sihtnumber |
|
Riik |
|
1.6. Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist, tingimusel et see asub samas riigis) |
|
Number/üksus/hoone |
|
Tänav |
|
Linn |
|
Sihtnumber |
|
Riik |
|
1.7. Äritegevus(t)e laad – töödeldava kauba liigid |
|
1.8. Kas taotleja vastutusvaldkond on: |
|
a) tootmine b) pakendamine c) ladustamine d) lähetamine e) muu, palun täpsustage |
|
1.9. Tegevuskoha töötajate ligikaudne arv |
|
1.10. Lennukauba/-posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus * |
|
Nimi |
|
Ametinimetus |
|
1.11. Kontakttelefon |
|
Telefoninumber |
|
1.12. E-posti aadress * |
|
E-post |
|
2. OSA
Identifitseeritav lennukaup/-post
Eesmärk: teha kindlaks punkt (või koht), kust alates saab kaupa/posti identifitseerida lennukaubana/lennupostina.
2.1. Tootmise, pakendamise, ladustamise, valimise, lähetamise ja mis tahes muu asjakohase etapi inspekteerimise abil tehakse kindlaks, kus ja kuidas muutub lennukaup/-post sellisena identifitseeritavaks.
Kirjeldus:
NB! 5.–8. osas tuleks esitada üksikasjalik teave identifitseeritava lennukauba/-posti kaitsmise kohta loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.
3. OSA
Personali töölevõtmine ja väljaõpe
Eesmärk: tagada, et kõik sellised töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile (alalised, ajutised, renditud töötajad, autojuhid), on läbinud nõuetekohase töölevõtmise-eelse kontrolli ja/või taustakontrolli ning on saanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.7 kohase koolituse. Lisaks tuleb tagada, et kõik lennukauba/lennuposti suhtes julgestuskontrolli meetmeid kohaldavad töötajad on saanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa peatüki 11 kohase koolituse.
See, kas punktides 3.1 ja 3.2 esitatud küsimused on poolpaksus kirjas (mis tähendab, et vastus EI toob kaasa mitteläbimise), oleneb selle riigi kohaldatavatest siseriiklikest eeskirjadest, kus tegevuskoht asub. Vähemalt üks nendest kahest küsimusest peab siiski olema poolpaksus kirjas, mistõttu peaks olema lubatud, et kui taustakontroll on tehtud, siis töölevõtmise-eelset kontrolli ei ole enam vaja teha. Julgestuskontrollimeetmete kohaldamise eest vastutava isiku puhul tuleb alati teha taustakontroll.
3.1. Kas on kehtestatud töölevõtmise kord, mille kohaselt identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu omav isik on läbinud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.1.4 kohase töölevõtmise-eelse kontrolli? Seda kohaldatakse töötajate suhtes, kes võeti tööle pärast 29. aprilli 2010. |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis milline |
|
3.2. Kas kõnealune töölevõtmise kord hõlmab ka rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.1.3 kohast taustakontrolli, sealhulgas karistusregistri kontrollimist? Seda kohaldatakse töötajate suhtes, kes võeti tööle pärast 29. aprilli 2010. |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis milline |
|
3.3. Kas tegevuskohas julgestuskontrollimeetmete kohaldamise ja järelevalve eest vastutatava isiku ametisse nimetamise menetlus hõlmab rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.1.3 kohast taustakontrolli, sealhulgas karistusregistri kontrollimist? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, lisage kirjeldus |
|
3.4. Kas töötajad, kellel on järelevalveta juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/lennupostile, ja julgestuskontrollimeetmeid kohaldavad töötajad läbivad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 11.2.3.9 kohase julgestuskoolituse, enne kui neile antakse järelevalveta juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/lennupostile? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, lisage kirjeldus |
|
3.5. Kas (eespool osutatud) töötajad saavad korduvkoolitust vastavalt selle kohta kehtestatud sagedusele? |
|
JAH või EI |
|
3.6. Hinnang: kas meetmed on piisavad selle tagamiseks, et kõik töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile, ja töötajad, kes kohaldavad julgestuskontrollimeetmeid, on nõuetekohaselt tööle võetud ja on saanud rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa 11. peatüki kohase koolituse? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, esitage põhjused |
|
4. OSA
Füüsiline julgeolek
Eesmärk: teha kindaks, kas tegevuskoha või valduste (füüsiline) julgestus on piisav selleks, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest.
4.1. Kas tegevuskoht on kaitstud aia või tõkkega? |
|
JAH või EI |
|
4.2. Kas kõikide tegevuskoha juurdepääsupunktide suhtes kohaldatakse juurdepääsukontrolli? |
|
JAH või EI |
|
4.3. Kui JAH, siis kas juurdepääsupunktid on …? |
|
Mehitatud |
|
Käsitsi kontrollitavad |
|
Automaatsed |
|
Elektroonilised |
|
Muu (täpsustage) |
|
4.4. Kas hoone on tugeva konstruktsiooniga? |
|
JAH või EI |
|
4.5. Kas hoonel on tõhus häiresüsteem? |
|
JAH või EI |
|
4.6. Kas hoonel on tõhus videovalvesüsteem? |
|
JAH või EI |
|
4.7. Kui jah, siis kas videovalvepilti salvestatakse? |
|
JAH või EI |
|
4.8. Kas kõik identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu võimaldavad uksed, aknad ja muud juurdepääsupunktid on kaitstud või kohaldatakse nende puhul juurdepääsukontrolli? |
|
JAH või EI |
|
4.9. Kui ei, esitage põhjused |
|
4.10. Hinnang: kas organisatsiooni võetud meetmed on piisavad, et takistada loata juurdepääsu tegevuskoha ja valduste nendele osadele, kus identifitseeritavat lennukaupa/-posti töödeldakse või ladustatakse? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, esitage põhjused |
|
5. OSA
Tootmine
Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.
Vastake neile küsimustele, kui toodet võib tootmisprotsessi jooksul identifitseerida lennukaubana/-postina.
5.1. Kas juurdepääsu tootmisalale kontrollitakse? |
|
JAH või EI |
|
5.2. Kui JAH, siis kuidas? |
|
5.3. Kas tootmisprotsessi jälgitakse? |
|
JAH või EI |
|
5.4. Kui JAH, siis kuidas? |
|
5.5. Kas on sisse seatud kontrollimeetmed volitusteta juurdepääsu takistamiseks tootmisetapis? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, lisage kirjeldus |
|
5.6. Hinnang: kas organisatsiooni võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest tootmise ajal? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, esitage põhjused |
|
6. OSA
Pakendamine
Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.
Vastake neile küsimustele, kui toodet võib pakendamisprotsessi jooksul identifitseerida lennukaubana/-postina.
6.1. Kas pakendamisprotsessi jälgitakse? |
|
JAH või EI |
|
6.2. Kui JAH, siis kuidas? |
|
6.3. Lõpliku välispakendi kirjeldus: |
|
a) Kas lõplik välispakend on vastupidav? |
|
JAH või EI Kirjeldus: |
|
b) Kas lõpliku välispakendi puhul on võimalik tuvastada esemete lisamist? |
|
JAH või EI |
|
Kirjeldus: |
|
6.4. a) Kas kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, turvateipi, eritempleid või teibiga suletud pappkaste, et lennukaubale/-postile esemete lisamist oleks võimalik tuvastada? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis: |
|
6.4. b) Kas turvakleebiseid, turvateipi või eritempleid hoitakse turvaliselt, kui neid ei kasutata? |
|
JAH või EI |
|
Kirjeldus: |
|
6.4. c) Kas nummerdatud turvakleebiste, turvateibi või eritemplite väljaandmist kontrollitakse? |
|
JAH või EI |
|
Kirjeldus: |
|
6.5. Kui vastus küsimusele 6.4.a on JAH, siis kuidas seda kontrollitakse? |
|
6.6. Hinnang: kas pakendamismenetlus on piisav, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu ja/või esemete lisamise eest? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, esitage põhjused |
|
7. OSA
Ladustamine
Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.
Vastake neile küsimustele, kui toodet võib ladustamisprotsessi jooksul identifitseerida lennukaubana/-postina.
7.1. Kas lõplikku ja pakendatud lennukaupa/-posti ladustatakse turvaliselt ja kas seda kontrollitakse volitusteta juurdepääsu tuvastamiseks? |
|
JAH või EI |
|
7.2. Hinnang: kas ladustamismenetlus on piisav, et kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/lennuposti loata juurdepääsu ja/või esemete lisamise eest? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, esitage põhjused |
8. OSA
Lähetamine
Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.
Vastake neile küsimustele, kui toodet võib lähetamisprotsessi jooksul identifitseerida lennukaubana/-postina.
8.1. Kas lähetamisalale pääsu kontrollitakse? |
|
JAH või EI |
|
8.2. Kui JAH, siis kuidas? |
|
8.3. Kellel on juurdepääs lähetamisalale? |
|
Töötajatel? |
|
JAH või EI |
|
Autojuhtidel? |
|
JAH või EI |
|
Külastajatel? |
|
JAH või EI |
|
Alltöövõtjatel? |
|
JAH või EI |
|
8.4. Hinnang: kas lennukaup/-post on lähetamisalal piisavalt kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, esitage põhjused |
8A OSA
Saadetised muudest allikatest
Eesmärk: määrata kindlaks menetlused turvamata saadetistega tegelemiseks.
Vastake neile küsimustele ainult juhul, kui võetakse lennutranspordiga saatmiseks vastu teistelt ettevõtjatelt saabuvaid saadetisi.
8A.1. Kas ettevõtja võtab vastu lennutranspordiga saatmiseks teistelt ettevõtjatelt saabuvaid kaubasaadetisi? |
|
JAH või EI |
|
8A.2. Kui JAH, siis kuidas hoitakse neid ettevõtja kaubast eraldi ja kuidas need identifitseeritakse kokkuleppelise esindaja/veoettevõtja jaoks? |
9. OSA
Transport
Eesmärk: kaitsta identifitseeritavat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.
9.1. Kuidas toimetatakse lennukaup/-post kokkuleppelisele esindajale? |
|
a) Kokkuleppelise esindaja poolt või tema nimel? |
|
JAH või EI |
|
b) Saatja transpordivahendiga? |
|
JAH või EI |
|
c) Saatja poolt kasutatava alltöövõtja abil? |
|
JAH või EI |
|
9.2. Kui saatja kasutab alltöövõtjat: — kas lennukaup/-post on enne transportimist pitseeritud või pakitud nii, et oleks tagatud mis tahes esemete lisamise või loata juurdepääsu tuvastamine? ja — kas veoettevõtja on allkirjastanud veoettevõtja deklaratsiooni? |
|
JAH või EI |
|
Järgmistele küsimustele vastake vaid juhul, kui kohaldatakse punkti 9.1 alapunkti b või c. 9.3. Kas transpordivahendi kaubaruum on turvatav? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas … |
|
9.4. a) Kui transpordivahendi kaubaruum on turvatav, siis kas kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid? |
|
JAH või EI |
|
b) Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja nende numbrid märgitakse väljaandmisel üles? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas … |
|
9.5. Kui transpordivahendi kaubaruum ei ole turvatav, siis kas lennukaubale/-postile esemete lisamist on võimalik tuvastada? |
|
JAH või EI |
|
9.6. Kui JAH, siis milliseid avamise tuvastamise vahendeid kasutatakse? |
|
9.7. Kui EI, siis kuidas seda hoitakse turvatuna? |
|
9.8. Hinnang: kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, esitage põhjused |
|
KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON
Kinnitan, et:
Allkirjastanud |
|
Ametikoht ettevõtjas |
|
Hindamine (ja teavitamine)
Läbinud/mitte läbinud |
|
Kui üldise hindamise tulemus on „mitte läbinud”, loetleda allpool valdkonnad, kus saatja ei ole saavutanud nõutavat julgestustaset või kus on ilmnenud konkreetsed haavatavused. Lisaks sellele tuleb esitada soovitused nõutava taseme saavutamiseks ja hindamise läbimiseks vajalike kohanduste kohta. |
|
Allkirjastanud |
|
(Valideerija nimi) |
LIIDE 6-C2
EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI KOKKULEPPELISTE ESINDAJATE VALIDEERIMISE KONTROLLKAART
Kolmanda riigi üksustel on võimalus liituda ACC3 (kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja) turvalise tarneahelaga, taotledes ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatust. RA3 on kolmandas riigis asuv kaupa käitlev üksus, mis on ELi lennundusjulgestuse valideerimise eeskirjade kohaselt valideeritud ja mida EL tunnustab lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindajana.
RA3 tagab, et Euroopa Liitu suunduvate saadetiste suhtes on rakendatud julgestuskontrollimeetmeid, sealhulgas vajaduse korral läbivaatust, ning saadetised on loata juurdepääsu eest kaitstud alates julgestuskontrollimeetmete kohaldamisest kuni saadetise laadimiseni õhusõiduki pardale või muul viisil ACC3-le või mõnele teisele RA3-le üleandmiseni.
Rakendusmääruses (EL) 2015/1998 on sätestatud eeltingimused lennukauba või -posti vedamiseks liitu ( 13 ) või Islandile, Norrasse ja Šveitsi.
Kontrollkaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab RA3 staatust taotleva üksuse poolt või tema vastutusel ELi või EMPsse veetava lennukauba või -posti ( 14 ) julgestustaseme hindamisel. Kontrollkaarti kasutatakse üksnes määruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 6.8.5.1 alapunktis b kindlaks määratud juhtudel. Kõnealuse lisa punkti 6.8.5.1 alapunktis a kindlaks määratud juhtudel kasutab ELi lennundusjulgestuse valideerija ACC3 kontrollkaarti.
Valideerimisaruanne esitatakse staatust andvale pädevale asutusele ja valideeritud üksusele hiljemalt ühe kuu jooksul pärast kohapealset kontrolli. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt:
Valideerimisaruande terviklikkust tõendatakse lehekülgede nummerdamisega, ELi lennundusjulgestuse valideerimise kuupäevaga ning valideerija ja valideeritud üksuse initsiaalidega igal leheküljel.
RA3 saab aruannet kasutada ärisuhetes mis tahes ACC3-ga või vajaduse korral mis tahes RA3-ga.
Valideerimisaruanne koostatakse üldjuhul inglise keeles.
5. osa (läbivaatamine) ja 6. osa (kõrge riskitasemega kaup või post (HRCM)) hinnatakse rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktides 6.7 ja 6.8 esitatud nõuete alusel. Selliste osade puhul, mida ei saa hinnata rakendusmääruse (EL) 2015/1998 nõuete alusel, on põhistandarditeks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisa 17 standardid ja soovituslikud tavad ning ICAO lennundusjulgestuse käsiraamatus sisalduvad juhendmaterjalid (piiratud kasutusega dokument nr 8973).
Täitmisega seotud märkused
1. OSA
Valideeritud üksuse ja valideerija identifitseerimine
1.1. Valideerimiskuupäev(ad) |
|
Kasutage täpset kuupäevaformaati, näiteks 1.10.2012–2.10.2012 |
|
pp/kk/aaaa |
|
1.2. Varasema valideerimise kuupäev, kui see on asjakohane |
|
pp/kk/aaaa |
|
Võimaluse korral varasem RA3 registreerimisnumber |
|
Võimaluse korral AEO sertifikaat või C-TPAT staatus või muud sertifikaadid |
|
1.3. Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta |
|
Nimi |
|
Ettevõtja/organisatsioon/ametiasutus |
|
Kordumatu tähtnumbriline tunnus |
|
E-posti aadress |
|
Telefoninumber koos rahvusvahelise koodiga |
|
1.4. Üksuse nimi |
|
Nimi |
|
Ettevõtja number (nt äriregistri registreerimisnumber, kui see on asjakohane) |
|
Number/üksus/hoone |
|
Tänav |
|
Linn |
|
Sihtnumber |
|
Osariik (kui see on asjakohane) |
|
Riik |
|
Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane |
|
1.5. Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist) |
|
Number/üksus/hoone |
|
Tänav |
|
Linn |
|
Sihtnumber |
|
Osariik (kui see on asjakohane) |
|
Riik |
|
Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane |
|
1.6. Äritegevuse liik – äritegevuse liike võib olla rohkem kui üks |
|
a) ainult lennukaup; b) lennutransport ja muud transpordiliigid; c) kaubaruumidega ekspediitor; d) kaubaruumideta ekspediitor; e) käitleja; f) muu |
|
1.7. Kas taotleja … |
|
a) võtab vastu kaupa muudelt kolmanda riigi kokkuleppeliselt esindajalt? |
|
b) võtab vastu kaupa kolmanda riigi tuntud saatjalt? |
|
c) võtab vastu kaupa kolmanda riigi esindaja teenuseid osutavalt kaubasaatjalt? |
|
d) võtab vastu läbivaatusest vabastatud kaupa? |
|
e) kohaldab kauba suhtes läbivaatust? |
|
f) ladustab kaupa? |
|
g) muu, palun täpsustage |
|
1.8. Tegevuskoha töötajate ligikaudne arv |
|
Number |
|
1.9. Kolmandast riigist pärineva lennukauba või -posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus |
|
Nimi |
|
Ametinimetus |
|
E-posti aadress |
|
Telefoninumber koos rahvusvahelise koodiga |
|
2. OSA
Kolmandas riigis ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppelise esindaja töökorraldus ja kohustused
Eesmärk: mis tahes lennukaupa ega -posti ei veeta ELi ega EMPsse ilma julgestuskontrollimeetmeid kohaldamata. RA3 poolt ACC3-le või mõnele teisele RA3-le kättetoimetatud kaupa ja posti võib julgestatud kauba või postina vastu võtta üksnes juhul, kui RA3 rakendab asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid. Selliste kontrollimeetmete üksikasjad on esitatud käesoleva kontrollkaardi järgmistes osades.
RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduva kogu lennukauba ja -posti suhtes kohaldatakse asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid ning julgestatud kaup või post on kaitstud kuni ACC3-le või mõnele teisele RA3-le üleandmiseni. Julgestuskontrollimeetmete võtmisel kohaldatakse üht järgmistest:
füüsiline läbivaatus, mis vastab standardile, mis on piisav selle tagamiseks, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid;
muud julgestuskontrollimeetmed, mis on tarneahela julgestamise korra osa ja millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid, ning mida on kohaldanud mõni teine RA3, KC3 või RA3-lt staatuse saanud AC3.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.
2.1. Kas üksus on kindlaks määranud julgestusprogrammi? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, liikuge kohe punkti 2.5 juurde |
|
2.2. Üksuse julgestusprogramm |
|
Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa |
|
Versioon |
|
Kas julgestusprogramm on üksuse asukohariigi pädevale asutusele esitatud ja/või sellelt heakskiidu saanud? Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
2.3. Kas julgestusprogramm hõlmab piisaval määral kontrollkaardi 3.–9. osas nimetatud elemente? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, kirjeldage, miks, ja esitage põhjused |
|
2.4. Kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
2.5. Kas üksus on kehtestanud korra, millega tagatakse, et enne ACC3-le või mõnele teisele RA3-le üleandmist kohaldatakse lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
2.6. Kas üksus on kehtestanud juhtimissüsteemi (näiteks vahendid, juhised), et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, kirjeldage juhtimissüsteemi ja selgitage, kas pädev asutus on süsteemi heaks kiitnud, seda kontrollinud või osutab seda teenust |
|
Kui EI, selgitage, kuidas üksus tagab julgestuskontrollimeetmete nõuetekohase rakendamise |
|
2.7. Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse, lõplikkuse ja tõhususe kohta. |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
3. OSA
Personali töölevõtmine ja koolitus
Eesmärk: selleks et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine, teeb RA3 lennukauba või -posti julgestamise ülesandeks usaldusväärsetele ja pädevatele töötajatele. Julgestatud lennukaubale juurdepääsu omavatel töötajatel peab olema oma ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja nad peavad olema asjakohaselt koolitatud.
Selleks kehtestab RA3 korra, millega tagatakse, et kõik töötajad (näiteks alalised, ajutised, renditud töötajad, autojuhid), kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs sellisele lennukaubale või -postile, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid,
on läbinud esmase ja korduva töölevõtmise-eelse kontrolli või taustakontrolli vähemalt kooskõlas RA3 valideeritud valdusi haldavate kohalike ametiasutuste nõuetega ning
on läbinud julgestusalase esma- ja korduvkoolituse ning on teadlikud oma julgestusülesannetest kooskõlas RA3 valideeritud valdusi haldavate asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetega.
Märkus:
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.1.
3.1. Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs julgestatud lennukaubale/-postile, läbivad töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus hinnatakse isiku tausta ja pädevust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus |
|
3.2. Kas selline kord hõlmab järgmist? |
|
□ Taustakontroll □ Töölevõtmise-eelne kontroll □ Karistusregistri kontrollimine □ Vestlused □ Muu (esitage üksikasjad) Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus nendega tegeleb, ja vajaduse korral märkige varasem arvessevõetav ajavahemik |
|
3.3. Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et julgestuskontrollimeetmete kohapealse kohaldamise ja rakendamise järelevalve eest vastutav isik on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud tema tausta ja pädevust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvessevõetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus |
|
3.4. Kas selline kord hõlmab järgmist? |
|
□ Taustakontroll □ Töölevõtmise-eelne kontroll □ Karistusregistri kontrollimine □ Vestlused □ Muu (esitage üksikasjad) Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus nendega tegeleb, ja vajaduse korral märkige varasem arvessevõetav ajavahemik |
|
3.5. Kas töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs julgestatud lennukaubale või -postile, läbivad julgestuskoolituse, enne kui nad saavad juurdepääsu julgestatud lennukaubale või -postile? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, kirjeldage koolituse elemente ja kestust |
|
3.6. Kas töötajad, kes võtavad lennukaupa või -posti vastu, kohaldavad selle suhtes läbivaatust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, kirjeldage koolituse elemente ja kestust |
|
3.7. Kas punktides 3.5 ja 3.6 osutatud töötajad saavad regulaarset korduvkoolitust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, kirjeldage korduvkoolituse elemente ja sagedust |
|
3.8. Järeldus: kas töötajate töölevõtmise ja koolituse alaste meetmega tagatakse, et kõik julgestatud lennukaubale või -postile juurdepääsu omavad töötajad on nõuetekohaselt tööle võetud ja saanud koolituse tasemel, mis on piisav selleks, et nad teaksid oma julgestusalaseid kohustusi? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
4. OSA
Saadetiste vastuvõtmise kord
Eesmärk: RA3 võib kaupa või posti vastu võtta mõnelt teiselt RA3-lt, KC3-lt, AC3-lt või tundmatult saatjalt. RA3 kehtestab kauba ja posti vastuvõtmise korra, et teha kindlaks, kas saadetis tuleb turvalisest tarneahelast, ning eeltoodust sõltuvalt tagab saadetise suhtes julgestusmeetmete kohaldamise.
RA3 teeb mis tahes saadetist vastu võttes kindlaks talle saadetise kättetoimetanud üksuse staatuse ja kontrollib, kas saatedokumentidesse on märgitud saadetise kättetoimetanud üksuse kordumatu tähtnumbriline tunnus, ning teeb kindlaks, kas saadetise kättetoimetanud lennuettevõtja või üksus on kantud asjaomases lennujaamas või tegevuskohas (vastavalt asjaoludele) aktiivse staatusega lennuettevõtjana või üksusena liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.
Kui saatedokumentidesse ei ole märgitud kordumatut tähtnumbrilist tunnust või kui asjaomane lennuettevõtja või üksus ei ole kantud aktiivse lennuettevõtja või üksusena liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi, käitleb RA3 saadetist tundmatust allikast pärit saadetisena.
Lisaks haldab RA3 andmebaasi, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid iga sellise kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja kohta, kelle suhtes on kohaldatud ELi lennundusjulgestuse valideerimist kooskõlas punktiga 6.8.5.1 ja kellelt ta võtab ACC3-le kättetoimetamiseks vahetult vastu liitu veetavat kaupa või posti:
ettevõtja andmed, sh tegevuskoha aadress (bona fide);
äritegevuse laad, v.a tundlik äriteave;
kontaktandmed, sh julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed;
ettevõtja registreerimisnumber, kui see on olemas;
võimaluse korral valideerimisaruanne;
liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi kantud kordumatu tähtnumbriline tunnus.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktid 6.8.3.1, 6.8.3.5 ja 6.8.5.4.
Märkus: RA3 võib AC3 staatust omavalt ettevõtjalt julgestatud lennukaupa vastu võtta üksnes juhul, kui see RA3 on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/1998 punkti 6.8.3.1 alapunktile c kõnealusele saatjale ise AC3 staatuse andnud ja vastutab asjaomase saatja poolt kätte toimetatud kauba eest.
4.1. Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas see tuleb mõnelt teiselt RA3-lt, KC3-lt AC3-lt või tundmatult saatjalt? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
4.2. Kas üksus kontrollib kordumatu tähtnumbrilise tunnuse olemasolu mõnelt teiselt ACC3-lt, RA3-lt või KC3-lt saadud saadetise saatedokumentides ja teeb kindlaks, et see ACC3, RA3 või KC3 on kantud aktiivse staatusega üksusena liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi? |
|
JAH või EI |
|
4.3. Kas üksus on kehtestanud korra, millega tagatakse, et kui saatedokumentidesse ei ole märgitud kordumatut tähtnumbrilist tunnust või kui üksus, kellelt kaup vastu võetakse, ei ole kantud aktiivse staatusega üksusena liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi, käideldakse saadetist tundmatust allikast pärit saadetisena? |
|
JAH või EI |
|
4.4. Kas üksus annab kaubasaatjatele AC3 staatuse? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, kirjeldage kõnealust korda ja seda, missuguseid tagatisi üksus kaubasaatjalt nõuab |
|
4.5. Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas see suundub ELi või EMP lennujaama? |
|
JAH või EI – selgitage |
|
4.6. Kui JAH, siis kas üksus kohaldab kogu lennukauba või -posti suhtes ühesuguseid julgestuskontrollimeetmeid, kui sihtkohaks on ELi või EMP lennujaam? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
4.7. Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas seda tuleb käsitada kõrge riskitasemega lennukauba ja -postina (HRCM) (vt määratlus 6. osas), sh selliste saadetiste puhul, mis toimetatakse kätte muud kui lennutransporti kasutades? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? Kirjeldage kõnealust korda |
|
4.8. Kas julgestatud saadetise vastuvõtmisel teeb valideeritud üksus kindlaks, kas see on olnud kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, kirjeldage, missuguseid meetmeid kasutatakse (näiteks turvakleebised, lukud, kontrollid) |
|
4.9. Kas saadetist kätte toimetav isik peab esitama fotoga ametliku isikut tõendava dokumendi? |
|
JAH või EI |
|
4.10. Kas on kehtestatud kord läbivaatust vajavate saadetiste identifitseerimiseks? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
4.11. Järeldus: kas vastuvõtmiskord on piisav, et teha kindlaks, kas ELi või EMP lennujaama suunduv lennukaup või -post tuleb turvalisest tarneahelast või tuleb selle suhtes kohaldada läbivaatust? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
5. OSA
Läbivaatamine
Eesmärk: kui RA3 võtab vastu kaupa ja posti, mis ei tule turvalisest tarneahelast, peab RA3 kõnealuste saadetiste suhtes kohaldama asjakohast läbivaatust enne, kui need võib ACC3-le julgestatud kaubana kätte toimetada. RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduv lennukaup ja -post, mis antakse üle liidu lennujaamas, veetakse sealt läbi või laaditakse seal maha, vaadatakse liidu õigusaktides osutatud vahendeid või meetodeid kasutades piisavalt läbi, nii et oleks mõistlikkuse piires tagatud, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid.
Kui lennukauba või -posti vaatab läbi kolmanda riigi pädev asutus, märgib RA3 selle asjaolu ära ja täpsustab, kuidas nõuetekohane läbivaatus tagatakse.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.
5.1. Kas läbivaatust teeb üksuse nimel muu üksus? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis: kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage järgmised üksikasjad: — eraettevõtja (teenuseosutaja) — riigiettevõtja — riiklik läbivaatusüksus või -organ — muu Kirjeldage valideeritud üksuse ja tema nimel läbivaatust tegeva üksuse vahelise kokkuleppe või lepingu laadi |
|
5.2. Kas üksus saab taotleda asjakohaseid julgestuskontrolle, kui läbivaatust teostab üks eespool nimetatud üksustest? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage üksikasjad |
|
5.3. Milliste vahendite ja juhistega (näiteks järelevalve, jälgimine ja kvaliteedikontroll) tagab üksus, et eespool nimetatud teenuseosutajad kohaldavad julgestuskontrolli meetmeid nõuetekohaselt? |
|
|
|
5.4. Milliseid lennukauba ja -posti läbivaatuse meetodeid kasutatakse? |
|
Täpsustage, sh lisage lennukauba ja -posti läbivaatamiseks kasutatavate seadmete üksikasjad (näiteks valmistaja, tüüp, tarkvaraversioon, standard, seerianumber) kõigi kasutatavate seadmete/meetodite kohta |
|
5.5. Kas kasutatavad seadmed või meetodid (näiteks pommikoerad) on esitatud ELi, Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) või USA Sisejulgeolekuministeeriumi Transpordijulgestuse Ameti (TSA) kõige hiljutisemas nõuetele vastavuse loetelus? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis esitage üksikasjad |
|
Kui EI, siis esitage seadmete tunnustamise üksikasjad ja kuupäev ning mis tahes tõendid, et need vastavad ELis kehtivatele seadmestandarditele |
|
5.6. Kas seadmeid kasutatakse vastavalt tootja kasutuskontseptsioonile (CONOPS) ning testitakse ja hooldatakse korrapäraselt? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
5.7. Kas pommikoerte kasutamise korral peavad nad läbima esmase ja korduva koolituse ning kas nende suhtes kohaldatakse tunnustamist ja kvaliteedikontrolliprotsesse, mis on kooskõlas ELi või TSA standardiga? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kogu protsessi ja hindamisega seotud täiendavaid dokumente |
|
5.8. Kas pommikoerte kasutamise korral on kasutuselevõtumetoodika kohane läbivaatusprotsess kooskõlas ELi või TSA standarditega? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kogu protsessi ja hindamisega seotud täiendavaid dokumente |
|
5.9. Kas läbivaatuse käigus võetakse arvesse saadetise laadi? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage, kuidas tagatakse, et valitud läbivaatusmeetodit kasutatakse tasemel, millega mõistlikkuse piires tagatakse, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid |
|
5.10. Kas on kehtestatud läbivaatusseadmete häire põhjuse kindlakstegemise kord? Teatavate seadmete (näiteks läbivalgustusseadmed) puhul käivitab häire seadme kasutaja. |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage häire põhjuse kindlakstegemise korda, millega mõistlikkuse piires tagatakse keelatud esemete puudumine saadetisest |
|
Kui EI, siis kirjeldage, mis juhtub saadetisega |
|
5.11. Kas mõned saadetised on julgestusläbivaatusest vabastatud? |
|
JAH või EI |
|
5.12. Kas on erandeid, mis ei vasta liidu loetelus toodule? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis lisage üksikasjad |
|
5.13. Kas juurdepääsu läbivaatusalale kontrollitakse nii, et üksnes volitustega ja koolitatud töötajatel on sellele juurdepääs? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
5.14. Kas on kehtestatud kvaliteedi- ja/või julgestusmeetmete testimise kord? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
5.15. Järeldus: kas lennukaup või -post vaadatakse läbi rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktis 6.2.1 loetletud vahendite või meetoditega piisaval tasemel, millega mõistlikkuse piires tagatakse, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjus |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
6. OSA
Kõrge riskitasemega kaup või post
Eesmärk: saadetisi, mis on pärit kohtadest või mis antakse üle kohtades, mida EL käsitab kõrge riskitasemega kohana, või millel on nähtavaid märke esemete lisamisest, käsitatakse kõrge riskiga kauba ja postina (HRCM). Sellised saadetised tuleb läbi vaadata vastavalt konkreetsetele juhistele. RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv kõrge riskitasemega kaup ja post (HRCM) identifitseeritakse ja selle suhtes kohaldatakse asjakohaseid liidu õigusaktides kindlaks määratud julgestuskontrollimeetmeid.
ACC3, kellele RA3 lennukauba või -posti transportimiseks kätte toimetab, on volitatud edastama RA3-le värskeimat asjakohast teavet kõrge riskitasemega lähtekohtade kohta.
RA3 kohaldab samu julgestusmeetmeid, olenemata sellest, kas ta võtab vastu kõrge riskitasemega kaupa või posti lennuettevõtjalt või muude transpordiliikide kaudu.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.7.
Märkus: kõrge riskitasemega kaubale ja postile (HRCM), mis on läbinud julgestuskontrolli ELi/EMPsse vedamiseks, antakse julgestusstaatus „SHR” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele.
6.1. Kas julgestuskontrolli meetmete rakendamise eest vastutavad lennuettevõtja töötajad teavad, millist lennukaupa ja -posti tuleb käidelda kõrge riskitasemega kauba ja postina (HRCM)? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
6.2. Kas üksus on kehtestanud korra kõrge riskitasemega kauba ja posti identifitseerimiseks? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
6.3. Kas kõrge riskitasemega kauba ja posti (HRCM) suhtes kohaldatakse kõrge riskitasemega kauba ja posti läbivaatamise korda vastavalt liidu õigusaktidele? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis kirjeldage kohaldatavat korda |
|
6.4. Kas pärast läbivaatust annab asjaomane üksus saadetisele julgestusstaatuse SHR ja märgib selle saadetisega kaasas olevatele dokumentidele või lisab eraldi deklaratsiooniga? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage, kuidas saadetisele julgestusstaatus antakse ja millise dokumendiga |
|
6.5. Järeldus: kas üksuse kehtestatud kord on asjakohane ja piisav, et tagada kõrge riskitasemega kauba ja posti nõuetekohane käitlemine enne õhusõiduki pardale laadimist? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjus |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
7. OSA
Julgestatud lennukauba ja -posti kaitsmine
Eesmärk: RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduvat lennukaupa ja/või -posti kaitstakse loata juurdepääsu ja/või mis tahes esemete lisamise eest alates julgestusläbivaatusest või muude julgestuskontrollimeetmete kohaldamisest või alates läbivaatusele või julgestuskontrollimeetmete kohaldamisele järgnevast vastuvõtmisest kuni õhusõidukisse laadimiseni või ACC3-le või mõnele teisele RA3-le üleandmiseni. Kui varem julgestatud lennukauba ja -posti suhtes hiljem kaitsemeetmeid ei kohaldata, ei või asjaomast saadetist õhusõiduki pardale laadida ega julgestatud lennukauba või -postina ACC3-le või mõnele teisele RA3-le üle anda.
Kaitse saab tagada mitut moodi, sealhulgas füüsiliselt (näiteks tõkked, lukustatud ruumid) või inimeste (näiteks patrullid, koolitatud personal) ja tehniliste lahenduste abil (näiteks videovalve, alarmsüsteemid).
ELi või EMPsse suunduv julgestatud lennukaup või -post tuleb eraldada julgestamata lennukaubast või -postist.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.1.
7.1. Kas julgestatud lennukauba ja -posti suhtes tagab kaitsemeetmete rakendamise valideeritud üksuse nimel mõni muu üksus? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis: kirjeldage selliste üksuste laadi ja esitage järgmised üksikasjad: — erasektori läbivaatusettevõtja (teenuseosutaja) — riigiettevõtja — riiklik läbivaatusüksus või -organ — muu |
|
7.2. Kas on kehtestatud julgestuskontrollimeetmed ja kaitse, et hoida ära esemete lisamine läbivaatuse käigus? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage Kirjeldage, millist (milliseid) kaitsemeedet (-meetmeid) kasutatakse: — füüsilised meetmed (nt tara, tõke, tugeva konstruktsiooniga hoone); — inimpõhised meetmed (nt patrullimine jne); — tehnilised meetmed (nt videovalve, alarmsüsteem) Kirjeldage nende korraldust |
|
7.3. Kas julgestatud lennukaubale/-postile pääsevad ligi ainult selleks volitatud isikud? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage Kirjeldage, kuidas kontrollitakse kõiki identifitseeritava ja julgestatud lennukauba või -posti juurdepääsupunkte (sh uksi ja aknaid) |
|
7.4. Kas on kehtestatud kord selle tagamiseks, et ELi või EMPsse suunduv julgestatud lennukaup või -post on kaitstud loata juurdepääsu eest alates sellele julgestusstaatuse andmise hetkest kuni õhusõidukisse laadimiseni või ACC3-le või mõnele teisele RA3-le üleandmiseni? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, kirjeldage kaitsemeetmeid (näiteks füüsilised, inimpõhised, tehnilised vahendid) Võimaluse korral täpsustage, kas hoone on tugeva konstruktsiooniga ja milliseid materjale on kasutatud |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
7.5. Järeldus: kas saadetiste suhtes rakendatavad kaitsemeetmed on piisavalt usaldusväärsed, et hoida ära ebaseaduslik sekkumine? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjus |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
8. OSA
Dokumendid
Eesmärk: RA3 tagab, et dokumendid, mis on lisatud saadetisele, mille suhtes RA3 on kohaldanud julgestuskontrolle (näiteks läbivaatus, kaitsemeetmed), sisaldavad vähemalt järgmist:
staatust andvalt pädevalt asutuselt saadud kordumatu tähtnumbriline tunnus ja
saadetise kordumatu tunnus, näiteks (ettevõtjasisese või koond-) lennusaatelehe number (vajaduse korral), ja
saadetise sisu ja
julgestusstaatus, mis on tähistatud järgmiselt:
— |
„SPX” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks või |
— |
„SCO” – turvaline üksnes kauba- ja postilennukite jaoks või |
— |
„SHR” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele. |
Kui julgestusstaatuse määrab RA3, peab üksus lisaks märkima julgestusstaatuse määramise põhjuse, näiteks kasutatud läbivaatusvahend või -meetod või saadetise läbivaatusest vabastamise põhjus, kasutades saadetise julgestusdeklaratsiooni kavas vastu võetud standardeid.
Saadetisele lisatud saatedokument võib olla elektrooniline või kirjalik lennusaateleht, samaväärne postidokument või eraldi deklaratsioon.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 6.3.2.6 alapunkt d ja punktid 6.8.3.4, 6.8.3.5 ja 6.8.3.6.
8.1. Kas üksus tagab, et kõik asjakohased saatedokumendid on olemas ja sisaldavad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 6.3.2.6 alapunktis d ning punktides 6.8.3.4, 6.8.3.5 ja 6.8.3.6 nõutavat teavet? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis selgitage |
|
8.2. Eelkõige on oluline, kas üksus kirjeldab kauba julgestusstaatust ja seda, kuidas see määrati? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis selgitage |
|
8.3. Järeldus: kas dokumenteerimiskord on piisav selle tagamiseks, et kauba või postiga on kaasas nõuetekohased saatedokumendid, milles on märgitud korrektne julgestusstaatus ja kogu nõutav teave? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjus |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
9. OSA
Transport
Eesmärk: lennukaup ja -post peab olema kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest alates sellele julgestusstaatuse andmisest kuni õhusõiduki pardale laadimiseni või ACC3-le või mõnele teisele RA3-le üleandmiseni. See hõlmab saadetise kaitset selle transportimisel õhusõiduki pardale või ACC3-le või mõnele teisele RA3-le kättetoimetamiseks. Kui julgestatud lennukauba ja -posti suhtes transpordi ajal kaitsemeetmeid ei rakendata, ei või asjaomast kauba- või postisaadetist õhusõidukile laadida ega julgestusstaatusega saadetisena ACC3-le või mõnele teisele RA3-le üle anda.
Ohusõidukisse transportimise või ACC3-le või mõnele teisele RA3-le kättetoimetamise ajal vastutab julgestusmeetmetele allutatud saadetiste suhtes kaitsemeetmete rakendamise eest RA3. Kõnealune vastutus kehtib ka olukorras, kus KC3 nimel hoolitseb transpordi eest mõni muu üksus, näiteks ekspediitor. Vastutus ei kehti olukorras, kus saadetiste transpordi eest vastutab ACC3 või mõni teine RA3.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.
9.1. Kuidas lennukaup või -post ACC3-le või mõnele teisele RA3-le kätte toimetatakse? |
|
a) Kas valideeritud üksus transpordib saadetist ise? |
|
JAH või EI |
|
b) Kas saadetist transpordib mõni teine RA3 või ACC3? |
|
JAH või EI |
|
c) Kas valideeritud üksus kasutab alltöövõtja teenuseid? |
|
JAH või EI |
|
9.2. Kas lennukauba või -posti pakendi puhul on võimalik tuvastada esemete lisamist? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
9.3. Kas sõiduk plommitakse või lukustatakse enne transporti? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
9.4. Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja kas kleebiste numbrid märgitakse üles? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
9.5. Kas asjaomane veoettevõtja allkirjastab vajaduse korral veoettevõtja deklaratsiooni? |
|
JAH või EI |
|
9.6. Kas kaupa transportiva isiku suhtes kohaldatakse konkreetseid julgestuskontrollimeetmeid ja kas ta on läbinud julgestusvalmidusalase koolituse, enne kui talle antakse luba julgestatud lennukauba või -posti või mõlema transportimiseks? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage julgestuskontrollimeetmeid (näiteks töölevõtmise-eelne kontroll, taustakontroll) ja koolitust (julgestusvalmidusalane koolitus). |
|
9.7. Järeldus: Kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa või -posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
10. OSA
Nõuetele vastavus
Eesmärk: pärast käesoleva kontrollkaardi 1.–9. osa hindamist peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas kohapealse kontrolli tulemused kinnitavad julgestuskontrollimeetmete kohaldamist kooskõlas käesoleval kontrollkaardil ELi või EMPsse suunduva lennukauba või -posti puhul loetletud eesmärkidega.
Võimalik on jõuda kahe erineva järelduseni. Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et kõnealune üksus:
on täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärgid. Valideerimisaruanne esitatakse staatust andvale pädevale asutusele ja valideeritud üksusele hiljemalt ühe kuu jooksul pärast kohapealset kontrolli;
ei ole täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärke. Sel juhul ei lubata kõnealusel üksusel toimetada ELi või EMPsse suunduvat julgestatud lennukaupa või -posti ACC3-le või mõnele teisele RA3-le. Ta saab koopia täidetud kontrollkaardist, millel on märgitud puudused.
10.1. Üldine järeldus: märkige valideerimise käigus avastatud olukorraga sarnaseim juhtum |
|
1 või 2 |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
Üksuse märkused |
|
Valideerija nimi:
Kuupäev:
Allkiri:
LISA
Külastatud ja intervjueeritud isikute ja üksuste loetelu
Märkige üksuse nimi, kontaktisiku nimi ja ametikoht ning külastuse või intervjuu kuupäev.
Üksuse nimi |
Kontaktisiku nimi |
Kontaktisiku ametikoht |
Külastuse või intervjuu kuupäev |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
LIIDE 6-C3
ACC3 VALIDEERIMISE KONTROLLKAART
ACC3 (kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja) staatus on eeltingimus lennukaupa või posti Euroopa Liitu ( 15 ) (EL) või Islandile, Norrasse ja Šveitsi vedamiseks ning see on nõutav rakendusmäärusega (EL) 2015/1998.
ACC3 staatus on põhimõtteliselt nõutav kõigi selliste lendude puhul, millega veetakse ELi või EMP lennujaamades üleantavat, sealt läbiveetavat või seal mahalaaditavat kaupa või posti ( 16 ). Kõik Euroopa Liidu liikmesriikide, Islandi, Norra ja Šveitsi pädevad asutused vastutavad konkreetsetele lennuettevõtjatele ACC3 staatuse andmise eest. Kõnealune staatus põhineb lennuettevõtja julgestusprogrammil ja kohapealsel kontrollil, millega kontrollitakse käesoleval valideerimise kontrollkaardil osutatud eesmärkide täitmist.
Kontrollkaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab ACC3 poolt või tema vastutuse all või ACC3 staatust taotleva lennuettevõtja poolt ELi või EMPsse veetava lennukauba või -posti julgestustaseme hindamisel.
Valideerimisaruanne esitatakse staatust andvale pädevale asutusele ja valideeritud üksusele hiljemalt ühe kuu jooksul pärast kohapealset kontrolli. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt:
Valideerimisaruande terviklikkust tõendatakse lehekülgede nummerdamisega, ELi lennundusjulgestuse valideerimise kuupäevaga ning valideerija ja valideeritud üksuse initsiaalidega igal leheküljel. Valideerimisaruanne koostatakse üldjuhul inglise keeles.
3. osa („Lennuettevõtja julgestusprogramm”), 6. osa („Andmebaas”), 7. osa („Läbivaatamine”) ja 8. osa („Kõrge riskitasemega kaup või post (HRCM)”) hinnatakse rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktides 6.7 ja 6.8 esitatud nõuete alusel. Muude osade puhul on põhistandarditeks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 17. lisa standardid ja soovituslikud tavad ning ICAO lennundus- julgestuse käsiraamatus sisalduvad juhendmaterjalid (piiratud kasutusega dokument nr 8973).
Täitmisega seotud märkused
1. OSA
Valideeritud üksuse ja valideerija identifitseerimine
1.1. Valideerimise kuupäev(ad) |
|
Kasutage täpset kuupäevaformaati, näiteks 1.10.2012–2.10.2012 |
|
pp/kk/aaaa |
|
1.2. Varasema valideerimise kuupäev ja võimaluse korral ACC3 kordumatu tähtnumbriline tunnus (UAI; Unique Alphanumeric Identifier) |
|
pp/kk/aaaa |
|
Kordumatu tähtnumbriline tunnus |
|
1.3. Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta |
|
Nimi |
|
Ettevõtja/organisatsioon/ametiasutus |
|
Kordumatu tähtnumbriline tunnus |
|
E-posti aadress |
|
Telefoninumber koos rahvusvahelise koodiga |
|
1.4. Valideeritava lennuettevõtja nimi |
|
Nimi |
|
Lennuettevõtja sertifikaat (AOC), välja antud (riigi nimi): |
|
Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) kood või Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) kood, kui asjaomasel lennuettevõtjal puudub IATA kood Täpsustage, missugust koodi kohaldatakse |
|
Lennuettevõtjale ACC3 staatuse andmise eest vastutav riik |
|
1.5. Kolmandas riigis asuvas lennujaamas valideeritava asukoha või sellega seotud kauba- või postirajatise andmed |
|
Nimi |
|
Lennujaama IATA või ICAO kood |
|
Riik |
|
1.6. Lennuettevõtja äritegevuse laad – äritegevuse laade võib olla rohkem kui üks |
|
a) reisijaid ja kaupa/posti vedav lennuettevõtja; b) üksnes kaupa ja posti vedav lennuettevõtja; c) üksnes kaupa vedav lennuettevõtja; d) üksnes posti vedav lennuettevõtja; e) integreeritud transport; f) tšarterlennud |
|
1.7. Kolmandast riigist pärineva lennukauba või -posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus |
|
Nimi |
|
Ametinimetus |
|
E-posti aadress |
|
Telefoninumber koos rahvusvahelise koodiga |
|
1.8. Lennuettevõtja peakontori aadress külastatavas lennujaamas |
|
Number/üksus/hoone/lennujaam |
|
Tänav |
|
Linn |
|
Sihtnumber |
|
Osariik (kui see on asjakohane) |
|
Riik |
|
1.9. Lennuettevõtja peakontori, näiteks äriühingu peakorteri aadress |
|
Number/üksus/hoone/lennujaam |
|
Tänav |
|
Linn |
|
Sihtnumber |
|
Osariik (kui see on asjakohane) |
|
Riik |
|
2. OSA
ACC3 töökorraldus ja kohustused lennujaamas
Eesmärk: mis tahes lennukaupa ega -posti ei veeta ELi või EMPsse ilma julgestuskontrollimeetmeid kohaldamata. Selliste meetmete üksikasjad on esitatud käesoleva kontrollkaardi järgmistes osades. ACC3 ei võta vastu kaupa ega posti ELi suunduva õhusõidukiga vedamiseks, v.a juhul, kui ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja, ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja, kelle on määranud ACC3 ise või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja, on kinnitanud ja arvesse võtnud läbivaatuse või muude julgestuskontrollimeetmete kohaldamist, või kui sellised saadetised vaadatakse läbi kooskõlas liidu õigusaktidega.
ACC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduva kogu lennukauba ja -posti suhtes kohaldatakse asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid, v.a juhul, kui kõnealune kaup või post on läbivaatusest vabastatud kooskõlas liidu õigusaktidega ning on pärast seda kaitstud kuni õhusõidukile laadimiseni. Julgestuskontroll koosneb järgmisest:
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.
2.1. Kas lennuettevõtja on kehtestanud korra, millega tagatakse, et enne ELi või EMPsse suunduvale õhusõidukile laadimist kohaldatakse lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage seda korda |
|
2.2. Kas julgestuskontrollimeetmeid kohaldab lennuettevõtja ise või lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmatud üksus tema nimel? |
|
Kui JAH, siis esitage üksikasjad |
|
Kui EI, siis millised lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmamata üksused kohaldavad julgestuskontrollimeetmeid sellise lennukauba või -posti suhtes, mida asjaomane lennuettevõtja veab ELi või EMPsse? |
|
kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage järgmised üksikasjad: — erasektori käitlusettevõte — riigiettevõtja — riiklik läbivaatusüksus või -organ — muu |
|
2.3. Milliste vahendite ja juhistega (näiteks järelevalve, kontrollimine ja kvaliteedikontroll) tagab üksus, et eespool nimetatud teenuseosutajad kohaldavad julgestuskontrolli meetmeid nõutaval viisil? |
|
|
|
2.4. Kas lennuettevõtja saab taotleda asjakohaseid julgestuskontrolle, kui läbivaatust teostavad lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmamata üksused, näiteks riiklikud läbivaatusüksused? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage üksikasjad |
|
2.5. Milliste vahendite ja juhistega (näiteks järelevalve, kontrollimine ja kvaliteedikontroll) tagab üksus, et eespool nimetatud teenuseosutajad kohaldavad julgestuskontrolli meetmeid nõutaval viisil? |
|
|
|
2.6. Kas riigis, kelle lennujaamas toimub kohapealne valideerimine, on kehtestatud kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja programm lennukauba või -posti jaoks kooskõlas ICAO standarditega? |
|
Kui JAH, siis kirjeldage programmi elemente ja kuidas seda rakendatakse |
|
2.7. Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse, lõplikkuse ja tõhususe kohta |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
3. OSA
Lennuettevõtja julgestusprogramm
Eesmärk: ACC3 tagab, et tema julgestusprogramm sisaldab kõiki lennundusjulgestusmeetmeid, mis on asjakohased ja piisavad liitu veetava lennukauba ja -posti julgestuse tagamiseks.
Käesoleva kontrollkaardi eesmärkide kohaselt kohaldatavate julgestuskontrollimeetmete aluseks on ACC3 julgestusprogramm ja lennuettevõtja asjakohased dokumendid. Lennuettevõtjal on võimalik esitada ELi lennundusjulgestuse valideerijale dokumendid enne kohapealset kontrolli, et valideerijal oleks võimalik tutvuda kontrollitavate kohtade üksikasjadega.
Viide: Rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.2.1 ja liide 6-G.
Märkus: nõuetekohaselt tuleb käsitleda järgmisi rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liites 6-G loetletud punkte:
kauba ja posti suhtes kohaldatavate meetmete kirjeldus;
saadetiste vastuvõtmise kord;
kokkuleppelise esindaja süsteem ja kriteeriumid;
tuntud saatja süsteem ja kriteeriumid;
esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja süsteem ja kriteeriumid;
läbivaatusnõuded;
läbivaatuskoht;
läbivaatusseadmete üksikasjad;
üksikasjalik teave käitaja või teenuseosutaja kohta;
läbivaatusest või füüsilisest kontrollist vabastamise juhtude loetelu;
kõrge riskitasemega kauba ja posti käitlemine
3.1. Lennuettevõtja julgestusprogramm |
|
Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa |
|
Versioon |
|
Kas programm on esitatud ELi või EMP pädevale asutusele varasemas etapis? Kui JAH, siis kas seda tehti ACC3 staatuse saamiseks? Muul põhjusel? |
|
3.2. Kas julgestusprogramm hõlmab eespool esitatud loetelu elemente piisaval määral? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis kirjeldage, miks, ja esitage põhjused |
|
3.3. Kas julgestusprogrammis kirjeldatud lennundusjulgestusmeetmed on asjakohased ja piisavad ELi või EMPsse suunduva lennukauba või -posti julgestamiseks kooskõlas nõutavate standarditega? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis kirjeldage, miks, ja esitage põhjused |
|
3.4. Järeldus: kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
4. OSA
Personali töölevõtmine ja koolitus
Eesmärk: ACC3 teeb lennukauba või -posti julgestamise ülesandeks usaldusväärsetele ja pädevatele töötajatele. Julgestatud lennukaubale juurdepääsu omavatel töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja nad peavad olema asjakohaselt koolitatud.
Selleks kehtestab ACC3 korra, millega tagatakse, et kõik töötajad (näiteks alalised, ajutised, renditud töötajad, autojuhid), kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs lennukaubale või -postile, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid,
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.1.
Märkus:
4.1. Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs julgestatud lennukaubale või -postile, läbivad töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus hinnatakse isiku tausta ja pädevust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolliv üksus. |
|
4.2. Kas selline kord hõlmab järgmist? |
|
— Taustakontroll — Töölevõtmise-eelne kontroll — Karistusregistri kontrollimine — Vestlused — Muu (esitage üksikasjad) Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus nendega tegeleb, ja vajaduse korral märkige varasem arvessevõetav ajavahemik. |
|
4.3. Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et julgestuskontrollimeetmete kohapealse kohaldamise ja rakendamise järelevalve eest vastutav isik on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud tema tausta ja pädevust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus. |
|
4.4. Kas selline kord hõlmab järgmist? |
|
— Taustakontroll — Töölevõtmise-eelne kontroll — Karistusregistri kontrollimine — Vestlused — Muu (esitage üksikasjad) Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus nendega tegeleb, ja vajaduse korral märkige varasem arvessevõetav ajavahemik. |
|
4.5. Kas töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs julgestatud lennukaubale või -postile, läbivad julgestuskoolituse, enne kui nad saavad juurdepääsu julgestatud lennukaubale või -postile? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage koolituse elemente ja kestust |
|
4.6. Kas töötajad, kes võtavad lennukaupa või -posti vastu ja vaatavad seda läbi, on läbinud töökohaspetsiifilise koolituse? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage koolituse elemente ja kestust |
|
4.7. Kas punktides 4.5 ja 4.6 osutatud töötajad saavad korduvkoolitust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage korduvkoolituse elemente ja sagedust |
|
4.8. Järeldus: kas töötajate töölevõtu- ja koolitusmeetmetega tagatakse, et kõik julgestatud lennukaubale või -postile juurdepääsu omavad töötajad on nõuetekohaselt tööle määratud ja saanud koolitust tasemel, mis on piisav selleks, et nad teaksid oma julgestusalaseid kohustusi? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
5. OSA
Saadetiste vastuvõtmise kord
Eesmärk: ACC3 kehtestab korra, millega hinnatakse ja kontrollitakse saadetise vastuvõtmisel selle julgestusstaatust seoses varasemate kontrollidega.
Kõnealune kord koosneb järgmistest elementidest:
tehakse kindlaks, kas saadetist kätte toimetav üksus on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi kui asjaomases lennujaamas või tegevuskohas aktiivse staatusega lennuettevõtja või üksus;
kontrollitakse, kas saatedokumendid sisaldavad saadetist kätte toimetava üksuse kordumatut tähtnumbrilist tunnust, mis on kantud liidu andmebaasi;
kui saadetise on kätte toimetanud esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja, siis kontrollitakse, kas kõnealune üksus on kantud lennuettevõtja andmebaasi;
Kui saatedokumendid ei sisalda kordumatut tähtnumbrilist tunnust, kui saadetist kätte toimetav lennuettevõtja või üksus ei ole kantud aktiivse staatusega lennuettevõtjana või üksusena liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi või kui esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja ei ole kantud lennuettevõtja andmebaasi, loetakse, et saadetise suhtes ei ole julgestuskontrollimeetmeid varem kohaldatud ning ACC3 või mõni teine ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud RA3 peab selle enne õhusõidukisse laadimist läbi vaatama;
kontrollitakse, kas saadetise toimetab kätte isik, kelle on nimetanud ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kokkuleppeline esindaja või tuntud saatja, kes on kantud lennuettevõtja andmebaasi, või sellise kokkuleppelise esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja, või esindaja teenuseid kasutav kaubasaatja, kelle lennuettevõtja on ise määranud;
nimetatud isik peab olema isik, kelle ülesanne on toimetada lennukaup või -post lennuettevõtjale. Saadetist lennuettevõtjale kättetoimetav isik peab esitama isikutunnistuse, passi, juhiloa või muu dokumendi, millel on tema foto ja mille on välja andnud või mida tunnustab riigi ametiasutus;
vajaduse korral kontrollitakse, kas saadetisega on kaasas kogu nõutav julgestusteave (paberil või elektrooniliselt esitatav lennusaateleht ja teave julgestusstaatuse kohta, saadetise kirjeldus ja kordumatu tunnus, julgestusstaatuse määramise põhjused, kasutatud läbivaatusvahendid või -meetodid või saadetise läbivaatusest vabastamise põhjus), mis vastab kättetoimetatavale lennukaubale ja postisaadetisele;
kontrollitakse, et saadetisele ei oleks lisatud esemeid, ja
kontrollitakse, kas saadetist tuleb käidelda kõrge riskitasemega lennukauba ja lennupostina (HRCM).
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktid 6.8.3.5, 6.8.3.6, 6.8.3.7 ja 6.8.5.4.
5.1. Kas saadetist vahetult vastu võttes teeb lennuettevõtja kindlaks, kas see tuleb kokkuleppeliselt esindajalt, tuntud saatjalt või esindaja teenuseid kasutavalt kaubasaatjalt, kes on tunnustatud lennukaupa käsitlevate liidu õigusaktide kohaselt ning on sisestatud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi ja lennuettevõtja andmebaasi? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
5.2. Kas lennuettevõtja kontrollib kordumatu tähtnumbrilise tunnuse olemasolu mõnelt teiselt ACC3-lt, RA3-lt või KC3-lt saadud saadetise saatedokumentides ja teeb kindlaks, et ACC3, RA3 või KC3 on kantud tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi aktiivse staatusega üksusena? |
|
JAH või EI |
|
5.3. Kas üksus on kehtestanud korra, millega tagatakse, et kui saatedokumentidesse ei ole märgitud kordumatut tähtnumbrilist tunnust või kui üksus, kellelt kaup vastu võetakse, ei ole kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi aktiivse staatusega üksusena, käideldakse saadetist tundmatust allikat pärit saadetisena? |
|
JAH või EI |
|
5.4. Kas lennuettevõtja annab kaubasaatjatele AC3 staatuse? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda ja seda, missuguseid tagatisi lennuettevõtja kaubasaatjalt nõuab |
|
5.5. Kas saadetist vahetult vastu võttes teeb lennuettevõtja kindlaks, kas see suundub ELi või EMP lennujaama? |
|
JAH või EI – selgitage |
|
5.6. Kui JAH, siis kas lennuettevõtja kohaldab kogu kauba või posti suhtes ühesuguseid julgestuskontrollimeetmeid, kui sihtkohaks on EL või EMP lennujaam? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
5.7. Kas saadetist vahetult vastu võttes teeb lennuettevõtja kindlaks, kas seda tuleb käsitada kõrge riskitasemega lennukauba ja lennupostina (HRCM), sh selliste saadetiste puhul, mis toimetatakse kätte muud kui õhutransporti kasutades? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? Kirjeldage kõnealust korda |
|
5.8. Kas julgestatud saadetist vastu võttes teeb lennuettevõtja kindlaks, kas see on kaitstud loata juurdepääsu ja/või esemete lisamise eest? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage (näiteks turvakleebised, lukud). |
|
5.9. Kui lennuettevõtja võtab selles kohas vastu läbiveetavat lennukaupa või -posti (kaup või post, mis lahkub sama õhusõidukiga, millega see saabus), kas ta teeb esitatud andmete alusel kindlaks, kas tuleb kohaldada täiendavaid julgestuskontrollimeetmeid? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
Kui EI, siis milliseid meetmeid kohaldatakse ELi või EMPsse suunduva kauba ja posti julgestuse tagamiseks? |
|
5.10. Kui lennuettevõtja võtab asjaomases kohas vastu üleantavat lennukaupa või -posti (kaup või post, mis lahkub muu õhusõidukiga kui see, millega see saabus), kas ta teeb esitatud andmete alusel kindlaks, kas tuleb kohaldada täiendavaid julgestuskontrollimeetmeid? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
Kui EI, siis milliseid meetmeid kohaldatakse ELi või EMPsse suunduva kauba ja posti julgestuse tagamiseks? |
|
5.11. Kas tuntud saatjalt pärit julgestatud saadetist lennuettevõtjale kätte toimetav isik peab esitama fotoga ametliku isikut tõendava dokumendi? |
|
JAH või EI |
|
5.12. Järeldus: kas vastuvõtmiskord on piisav, et teha kindlaks, kas lennukaup või -post tuleb turvalisest tarneahelast või kas kauba ja posti osas tuleb kohaldada läbivaatust? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
6. OSA
Andmebaas
Eesmärk: kui ACC3 ei ole kohustatud vaatama ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti 100 % läbi, tagab ta, et kõnealune kaup või post tuleb ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud üksuselt, kellele ELi liikmesriigi pädev asutus on andnud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) või kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatuse, või esindaja teenuseid kasutavalt kaubasaatjalt (AC3), kelle on määranud ACC3 ise või kolmanda riigi kokkuleppeline esindaja.
Julgestustegevuse jälgimiseks kontrollib ACC3, kas RA3 või KC3 on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi aktiivse staatusega üksusena, ja haldab andmebaasi, milles on esitatud järgmine teave iga sellise isiku või üksuse kohta, kellelt ta võtab vahetult vastu kaupa või posti:
ACC3 peab RA3-lt või KC3-lt lennukaupa või lennuposti vastu võttes kontrollima, kas asjaomane üksus on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi kui aktiivse staatusega üksus; AC3 puhul kontrollitakse üksuse staatust lennuettevõtja andmebaasist. Kui RA3 või KC3 staatus ei ole aktiivne või kui AC3 ei ole andmebaasi kantud, tuleb asjaomase üksuse kättetoimetatud lennukaup või -post enne pealelaadimist läbi vaadata.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 6.8.3.5. alapunkt a ja punkt 6.8.5.4.
6.1. Kas saadetist vahetult vastu võttes teeb lennuettevõtja kindlaks, kas see tuleb kokkuleppeliselt esindajalt, tuntud saatjalt või esindaja teenuseid kasutavalt kaubasaatjalt, kes on tunnustatud lennukaupa käsitlevate liidu õigusaktide kohaselt ning kes on sisestatud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi ja lennuettevõtja andmebaasi? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
6.2. Kas lennuettevõtja haldab andmebaasi, kuhu on kantud eelnevalt osutatud asjakohased andmed järgmiste üksuste kohta: |
|
— kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatust omavad üksused — kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatust omavad üksused — RA3-lt või lennuettevõtjalt (AC3) esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja staatuse saanud üksused? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage andmebaasi |
|
Kui EI, siis selgitage |
|
6.3. Kas lennukaupa ja -posti vastu võtvatel töötajatel on lihtne juurdepääs liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasile ja lennuettevõtja andmebaasile? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
6.4. Kas andmebaasi ajakohastatakse korrapäraselt nii, et lennukaupa ja -posti vastu võtvad töötajad saavad usaldusväärset teavet? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis selgitage |
|
6.5. Järeldus: kas lennuettevõtja haldab andmebaasi, millega tagatakse täielik läbipaistvus seoses üksustega, kes vahetult edastavad (läbivaadatud või julgestuskontrolli läbinud) kaupa või posti liitu või EMPsse vedamiseks? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
7. OSA
Läbivaatus
Eesmärk: kui ACC3 võtab vastu kaupa ja posti üksuselt, kes ei ole ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud, või kui vastuvõetud kaup ei ole kaitstud loata juurdepääsu eest alates julgestuskontrollimeetmete kohaldamisest, tagab ACC3, et kõnealune lennukaup või -post vaadatakse enne õhusõidukile laadimist läbi. ACC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduv lennukaup ja -post, mis antakse üle liidu lennujaamas, veetakse sealt läbi või laaditakse seal maha, vaadatakse liidu õigusaktides osutatud vahendeid või meetodeid kasutades piisavalt läbi, nii et oleks mõistlikkuse piires tagatud, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid.
Kui ACC3 ei vaata lennukaupa või -posti ise läbi, tagab ta liidu nõuetele vastava asjakohase läbivaatuse teostamise. Vajaduse korral hõlmab läbivaatuskord üleantava ning transfeer- ja transiitkauba ning -posti käitlemist.
Kui lennukauba või -posti vaatab läbi kolmanda riigi pädev asutus või seda tehakse tema nimel, märgib asjaomaselt üksuselt sellist lennukaupa või -posti vastu võttev ACC3 selle oma julgestusprogrammi ning täpsustab, kuidas tagatakse nõuetekohane läbivaatus.
Viide: Rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktid 6.8.3.1, 6.8.3.2, 6.8.3.3.
7.1. Kas läbivaatust teeb lennuettevõtja ise või lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmatud üksus tema nimel? |
|
Kui JAH, siis esitage üksikasjad. Vajaduse korral esitage üksikasjad lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmatud üksuse või üksuste kohta: — nimi — tegevuskoha aadress — volitatud ettevõtja (AEO) staatuse olemasolu, kui see on asjakohane |
|
Kui EI, siis millised lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmamata üksused vaatavad läbi lennukauba või -posti, mida asjaomane lennuettevõtja veab ELi või EMPsse? Kirjeldage selliste üksuste laadi ja esitage üksikasjad — erasektori käitlusettevõte — riigiettevõtja — riiklik läbivaatusüksus või -organ — muu |
|
7.2. Kas üksus saab taotleda asjakohaseid julgestuskontrolle, kui läbivaatust teostab üks eespool nimetatud üksustest? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage üksikasjad |
|
7.3. Milliste vahendite ja juhistega (näiteks järelevalve, jälgimine ja kvaliteedikontroll) tagab üksus, et eespool nimetatud teenuseosutajad kohaldavad julgestuskontrollimeetmeid nõuetekohaselt? |
|
|
|
7.4. Milliseid lennukauba ja -posti läbivaatuse meetodeid kasutatakse? |
|
Täpsustage, sh lisage lennukauba ja -posti läbivaatamiseks kasutatavate seadmete üksikasjad (näiteks valmistaja, tüüp, tarkvaraversioon, standard, seerianumber) kõigi kasutatavate meetodite puhul. |
|
7.5. Kas kasutatavad seadmed või meetodid (nt pommikoerad) on esitatud ELi, Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) või USA Sisejulgeolekuministeeriumi Transpordijulgestuse Ameti (TSA) kõige hiljutisemas nõuetele vastavuse loetelus? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis esitage üksikasjad |
|
Kui EI, siis esitage seadmete tunnustamise üksikasjad ja kuupäev ning mis tahes tõendid, et need vastavad ELis kehtivatele seadmestandarditele |
|
7.6. Kas seadmeid kasutatakse vastavalt tootja kasutuskontseptsioonile (CONOPS) ning testitakse ja hooldatakse korrapäraselt? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
7.7. Kas pommikoerte kasutamise korral peavad nad läbima esmase ja korduva koolituse ning kas nende suhtes kohaldatakse tunnustamist ja kvaliteedikontrolliprotsesse, mis on kooskõlas ELi või TSA standardiga? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kogu protsessi ja hindamisega seotud täiendavaid dokumente |
|
7.8. Kas pommikoerte kasutamise korral järgitakse läbivaatuse tegemise käigus metoodikat, mis on kooskõlas ELi või TSA standardiga? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kogu protsessi ja hindamisega seotud täiendavaid dokumente |
|
7.9. Kas läbivaatuse käigus võetakse arvesse saadetise laadi? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage, kuidas tagatakse, et valitud läbivaatusmeetodit kasutatakse tasemel, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid |
|
7.10. Kas on kehtestatud läbivaatusseadmete häire põhjuse kindlakstegemise kord? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage häire põhjuse kindlakstegemise korda, millega mõistlikkuse piires tagatakse keelatud esemete puudumine saadetisest |
|
Kui EI, siis kirjeldage, mis juhtub saadetisega |
|
7.11. Kas mõned saadetised on julgestusläbivaatusest vabastatud? |
|
JAH või EI |
|
7.12. Kas on erandeid, mis ei vasta liidu loetelus toodule? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis lisage üksikasjad |
|
7.13. Kas juurdepääsu läbivaatusalale kontrollitakse selliselt, et üksnes volitustega ja koolitatud töötajatel on sinna juurdepääs? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
7.14. Kas on kehtestatud kvaliteedi- või julgestusmeetmete testimise kord? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
7.15. Järeldus: kas lennukaup või -post vaadatakse läbi rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktis 6.2.1 loetletud vahendite või meetoditega piisaval tasemel, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjus |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
8. OSA
Kõrge riskitasemega kaup või post
Eesmärk: saadetisi, mis pärinevad kohtadest või antakse üle kohtades, mida EL käsitab kõrge riskitasemega kohana, või millel on nähtavaid märke esemete lisamisest, käsitatakse kõrge riskitasemega kauba ja postina (HRCM). Sellised saadetised tuleb läbi vaadata vastavalt konkreetsetele juhistele. Kõrge riskitasemega lähtekohad ja läbivaatamisjuhised annab ELi/EMP pädev asutus, kes omistas ka ACC3 staatuse. ACC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduv kõrge riskitasemega kaup ja post (HRCM) identifitseeritakse ja selle suhtes kohaldatakse asjakohaseid liidu õigusaktides kindlaks määratud julgestuskontrollimeetmeid.
ACC3 suhtleb pädeva asutusega, kes vastutab selliste ELi/EMP lennujaamade eest, kuhu ACC3 kaupa veab, nii et tal on kõrge riskitasemega lähtekohtade kohta uusim teave.
ACC3 kohaldab samu julgestusmeetmeid, olenemata sellest, kas ta võtab vastu kõrge riskitasemega kaupa või posti teiselt lennuettevõtjalt või muude transpordiliikide kaudu.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punktid 6.7 ja 6.8.3.6.
Märkus: Kõrge riskitasemega kaubale ja postile (HRCM), mis on läbinud julgestuskontrolli ELi või EMPsse vedamiseks, antakse julgestusstaatus „SHR” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele.
8.1. Kas julgestuskontrollide tegemise eest vastutavad lennuettevõtja töötajad teavad, millist lennukaupa ja -posti tuleb käidelda kõrge riskitasemega kauba ja postina (HRCM)? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
8.2. Kas lennuettevõtja on kehtestanud korra kõrge riskitasemega kauba ja posti identifitseerimiseks? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
8.3. Kas kõrge riskitasemega kauba ja posti (HRCM) suhtes kohaldatakse kõrge riskitasemega kauba ja posti läbivaatamise korda vastavalt ELi õigusaktidele? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis kirjeldage kohaldatavat korda |
|
8.4. Kas pärast läbivaatust esitab lennuettevõtja SHRi julgestusstaatuse deklaratsiooni saadetisega kaasas olevates dokumentides? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage, kuidas saadetisele julgestusstaatus antakse ja millise dokumendiga |
|
8.5. Järeldus: kas lennuettevõtja kehtestatud kord on asjakohane ja piisav, et tagada kogu HRCMi nõuetekohane käitlemine enne pealelaadimist? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjus |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
9. OSA
Kaitse
Eesmärk: ACC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti kaitstakse loata juurdepääsu eest alates julgestusläbivaatusest või muude julgestuskontrollimeetmete kohaldamisest või alates läbivaatusele või julgestuskontrollimeetmete kohaldamisele järgnevast vastuvõtmisest kuni õhusõidukisse laadimiseni.
Kaitse saab tagada mitut moodi, sealhulgas füüsiliselt (näiteks tõkked, lukustatud ruumid) või inimeste (näiteks patrullid, koolitatud personal) ja tehniliste lahenduste abil (näiteks videovalve, alarmsüsteemid).
ELi või EMPsse suunduv julgestatud lennukaup või -post tuleb eraldada julgestamata lennukaubast või -postist.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.
9.1. Kas julgestatud lennukaupa ja -posti kaitseb lennuettevõtja ise või lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmatud üksus tema nimel? |
|
Kui JAH, siis esitage üksikasjad |
|
Kui EI, siis millised lennuettevõtja julgestusprogrammiga hõlmamata üksused kohaldavad kaitsemeetmeid sellise lennukauba või -posti julgestamiseks, mida asjaomane lennuettevõtja veab ELi või EMPsse? kirjeldage selliste üksuste laadi ja esitage järgmised üksikasjad: — erasektori käitlusettevõte — riigiettevõtja — riiklik läbivaatusüksus või -organ — muu |
|
9.2. Kas on kehtestatud julgestuskontrollimeetmed ja kaitse, et hoida ära esemete lisamine läbivaatuse käigus? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
9.3. Kas on kehtestatud kord selle tagamiseks, et ELi või EMPsse suunduv julgestatud lennukaup või -post on kaitstud loata juurdepääsu eest alates sellele julgestusstaatuse andmise ajast kuni õhusõiduki pardale laadimiseni? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kaitsemeetmeid |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
9.4. Järeldus: kas saadetiste suhtes rakendatavad kaitsemeetmed on piisavalt usaldusväärsed, et hoida ära ebaseaduslik sekkumine? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjus |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
10. OSA
Saatedokumendid
Eesmärk: ACC3 tagab, et dokumendid, mis on lisatud saadetisele, mille suhtes ACC3 on kohaldanud julgestuskontrollimeetmeid (nt läbivaatus, kaitsemeetmed), sisaldavad vähemalt järgmist:
staatust andvalt pädevalt asutuselt saadud kordumatu tähtnumbriline tunnus ja
saadetise kordumatu tunnus, näiteks (ettevõtjasisese või koond-) lennusaatelehe number, ja
saadetise sisu; ja
julgestusstaatus, mis on tähistatud järgmiselt:
— |
„SPX” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks või |
— |
„SCO” – turvaline üksnes kauba- ja postilennukite jaoks või |
— |
„SHR” – turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks vastavalt kõrge riskitasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavatele nõuetele. |
Kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja puudumise korral võib julgestusstaatusega deklaratsiooni esitada ACC3 või lennuettevõtja, kes saabub ACC3 korra kohaldamisest vabastatud kolmandast riigist.
Kui julgestusstaatuse määrab ACC3, peab lennuettevõtja lisaks märkima julgestusstaatuse määramise põhjuse, näiteks kasutatud läbivaatusvahend või -meetod või saadetise läbivaatusest vabastamise põhjus, kasutades saadetise julgestusdeklaratsiooni kavas vastu võetud standardeid.
Kui julgestusstaatuse ja saatedokumendid on koostanud eelmine RA3 või mõni teine ACC3, kontrollib ACC3 saadetise vastuvõtmise käigus, kas saadetisele lisatud dokumendid sisaldavad eespool nimetatud teavet.
Saadetisele lisatud dokument võib olla elektrooniline või kirjalik lennusaateleht, samaväärne postidokument või eraldi deklaratsioon.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 6.3.2.6 alapunkt d ja punktid 6.8.3.4, 6.8.3.5, 6.8.3.6 ja 6.8.3.7.
10.1. Kas lennuettevõtja tagab, et kõik asjakohased saatedokumendid on olemas ja sisaldavad rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 6.3.2.6 alapunktis d ning alapunktides 6.8.3.4, 6.8.3.5 ja 6.8.3.6 nõutavat teavet? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage dokumentide sisu |
|
Kui EI, siis selgitage, miks ja kuidas lennuettevõtja käitleb kaupa või posti õhusõidukile laadimisel „julgestatuna”. |
|
10.2. Kas dokumendid sisaldavad lennuettevõtja ACC3 kordumatut tähtnumbrilist tunnust? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis selgitage põhjusi |
|
10.3. Kas dokumentides on märgitud kauba julgestusstaatus ja kuidas see määrati? |
|
JAH või EI |
|
Kirjeldage, kuidas see kindlaks määratakse |
|
10.4. Järeldus: kas dokumenteerimiskord on piisav selle tagamiseks, et kauba või postiga on kaasas nõuetekohased saatedokumendid, milles on märgitud korrektne julgestusstaatus ja kogu nõutav teave? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjus |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
11. OSA
Nõuetele vastavus
Eesmärk: pärast käesoleva kontrollkaardi eelmise kümne osa hindamist peab ELi lennundusjulgestuse valideerija tegema järelduse, kas tema kohapealse kontrolli tulemused vastavad lennuettevõtja julgestusprogrammi nende osade sisule, milles kirjeldatakse ELi või EMPsse suunduva lennukauba või -posti suhtes kohaldatavaid julgestusmeetmeid, ja kas julgestuskontrollimeetmetega saavutatakse käesoleval kontrollkaardil loetletud eesmärgid piisaval määral.
Järeldused võivad hõlmata üht järgmisest neljast võimalikust peamisest juhtumist:
lennuettevõtja julgestusprogramm vastab rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liitele 6-G ja kohapealne kontroll kinnitab nõuetele vastavust kontrollkaardil toodule tuginedes või
lennuettevõtja julgestusprogramm vastab rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liitele 6-G, kuid kohapealne kontroll ei kinnita nõuetele vastavust kontrollkaardil toodule tuginedes, või
lennuettevõtja julgestusprogramm ei vasta rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liitele 6-G, kuid kohapealne kontroll kinnitab nõuetele vastavust kontrollkaardil toodule tuginedes, või
lennuettevõtja julgestusprogramm ei vasta rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liitele 6-G ja kohapealne kontroll ei kinnita nõuetele vastavust kontrollkaardil toodule tuginedes.
11.1. Üldine järeldus: märkige valideerimise käigus avastatud olukorraga sarnaseim juhtum |
|
1, 2, 3 või 4 |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
Lennuettevõtja märkused |
|
Valideerija nimi:
Kuupäev:
Allkiri:
LISA
Külastatud ja intervjueeritud isikute ja üksuste loetelu
Märkige üksuse nimi, kontaktisiku nimi ja ametikoht ning külastuse või intervjuu kuupäev.
Üksuse nimi |
Kontaktisiku nimi |
Kontaktisiku ametikoht |
Külastuse või intervjuu kuupäev |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
LIIDE 6-C4
EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI TUNTUD SAATJATE VALIDEERIMISE KONTROLLKAART
Kolmanda riigi üksustel on võimalus liituda ACC3 (kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja) turvalise tarneahelaga, taotledes ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatust. KC3 on kolmandas riigis asuv kaupa käitlev üksus, mis on ELi lennundusjulgestuse valideerimise eeskirjade kohaselt valideeritud ja kolmanda riigi tuntud saatjana heaks kiidetud.
KC3 tagab, et liitu ( 17 ) suunduvate saadetiste suhtes on kohaldatud julgestuskontrollimeetmeid ja saadetised on kaitstud loata juurdepääsu eest alates julgestuskontrollimeetmete võtmisest kuni saadetise üleandmiseni ACC3-le või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelisele esindajale (RA3).
Rakendusmääruses (EL) 2015/1998 on sätestatud eeltingimused lennukauba või -posti vedamiseks liitu (EL) või Islandile, Norrasse ja Šveitsi.
Kontrollkaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab KC3 staatust taotleva üksuse poolt või tema vastutusel ELi või EMPsse veetava lennukauba või -posti ( 18 ) julgestustaseme hindamisel. Kontrollkaarti kasutatakse üksnes rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkti 6.8.5.1 alapunktis b kindlaks määratud juhtudel. Kõnealuse lisa punkti 6.8.5.1 alapunktis a kindlaks määratud juhtudel kasutab ELi lennundusjulgestuse valideerija ACC3 kontrollkaarti.
Valideerimisaruanne esitatakse staatust andvale pädevale asutusele ja valideeritud üksusele hiljemalt ühe kuu jooksul pärast kohapealset kontrolli. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt järgmine:
Valideerimisaruande terviklikkust tõendatakse lehekülgede nummerdamisega, ELi lennundusjulgestuse valideerimise kuupäevaga ning valideerija ja valideeritud üksuse initsiaalidega igal leheküljel.
KC3 saab aruannet kasutada ärisuhetes mis tahes ACC3-ga või RA3-ga.
Valideerimisaruanne koostatakse üldjuhul inglise keeles.
Selliste osade puhul, mida ei saa hinnata rakendusmääruse (EL) 2015/1998 nõuete alusel, on põhistandarditeks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisa 17 standardid ja soovituslikud tavad ning ICAO lennundusjulgestuse käsiraamatus sisalduvad juhendmaterjalid (piiratud kasutusega dokument nr 8973).
Täitmisega seotud märkused
1) Kõik kontrollkaardi kohaldatavad ja asjakohased osad peavad olema täidetud kooskõlas valideeritava üksuse ärimudeli ja tegevusega. Teabe puudumist tuleb selgitada.
2) Iga osa järel teeb ELi lennundusjulgestuse valideerija järelduse, kas ja mis ulatuses selle osa eesmärgid on täidetud.
1. OSA
Organisatsioon ja kohustused
1.1. Valideerimise kuupäev(ad) |
|
Kasutage täpset kuupäevaformaati, näiteks 1.10.2012–2.10.2012 |
|
pp/kk/aaaa |
|
1.2. Varasema valideerimise kuupäev, kui see on asjakohane |
|
pp/kk/aaaa |
|
Võimaluse korral varasem KC3 registreerimisnumber |
|
Võimaluse korral AEO sertifikaat või C-TPAT staatus või muud sertifikaadid |
|
1.3. Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta |
|
Nimi |
|
Ettevõtja/organisatsioon/ametiasutus |
|
Kordumatu tähtnumbriline tunnus |
|
E-posti aadress |
|
Telefoninumber koos rahvusvahelise koodiga |
|
1.4. Üksuse nimi |
|
Nimi |
|
Ettevõtja number (nt äriregistri registreerimisnumber, kui see on asjakohane) |
|
Number/üksus/hoone |
|
Tänav |
|
Linn |
|
Sihtnumber |
|
Osariik (kui see on asjakohane) |
|
Riik |
|
Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane |
|
1.5. Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist) |
|
Number/üksus/hoone |
|
Tänav |
|
Linn |
|
Sihtnumber |
|
Osariik (kui see on asjakohane) |
|
Riik |
|
Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane |
|
1.6. Äritegevus(t)e laad – töödeldava kauba liigid |
|
Milline on äritegevus(t)e laad – mis liiki kaupa taotleja valdustes töödeldakse? |
|
1.7. Kas taotleja vastutusvaldkond on: |
|
a) tootmine b) pakendamine c) ladustamine d) lähetamine e) muu, palun täpsustage |
|
1.8. Tegevuskoha töötajate ligikaudne arv |
|
Arv |
|
1.9. Kolmandast riigist pärineva lennukauba või -posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus |
|
Nimi |
|
Ametinimetus |
|
E-posti aadress |
|
Telefoninumber koos rahvusvahelise koodiga |
|
2. OSA
ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja töökorraldus ja kohustused
Eesmärk: mis tahes lennukaupa ega -posti ei veeta ELi või EMPsse ilma julgestuskontrolli meetmeid kohaldamata. KC3 poolt ACC3-le või RA3-le kätte toimetatud kaupa ja posti võib julgestatud kauba või postina vastu võtta üksnes juhul, kui KC3 rakendab asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid. Selliste meetmete üksikasjad on esitatud käesoleva kontrollkaardi järgmistes osades.
KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et kogu ELi või EMPsse suunduva lennukauba ja -posti suhtes kohaldatakse asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid ning julgestatud kaup või post on kaitstud kuni ACC3-le või mõnele teisele RA3-le üleandmiseni. Julgestuskontroll hõlmab meetmeid, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3
2.1. Kas üksus on kindlaks määranud julgestusprogrammi? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis liikuge kohe punkti 2.5 juurde |
|
2.2. Teave üksuse julgestusprogrammi kohta |
|
Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa |
|
Versioon |
|
Kas julgestusprogramm on üksuse asukohariigi pädevale asutusele esitatud või sellelt heakskiidu saanud? Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
2.3. Kas julgestusprogramm hõlmab piisaval määral kontrollkaardi 4.–11. osas nimetatud elemente? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis kirjeldage, miks, ja esitage põhjused |
|
2.4. kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
2.5. Kas üksus on kehtestanud korra, millega tagatakse, et enne ACC3-le või RA3-le üleandmist kohaldatakse ELi või EMPsse suunduva lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage kõnealust korda |
|
2.6. Kas üksus on kehtestanud juhtimissüsteemi (nt vahendid, juhised), et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage juhtimissüsteemi ja selgitage, kas pädev asutus või muu üksus on kõnealuse süsteemi heaks kiitnud, seda kontrollinud või osutab seda teenust |
|
Kui EI, siis selgitage, kuidas üksus tagab julgestuskontrollimeetmete nõuetekohase rakendamise |
|
2.7. Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse, lõplikkuse ja tõhususe kohta. |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
3. OSA
Identifitseeritav lennukaup või -post
Eesmärk: teha kindlaks punkt või koht, millest alates saab kaupa/posti identifitseerida lennukaubana või -postina.
3.1. Tootmise, pakendamise, ladustamise, valimise, lähetamise ja mis tahes muu asjakohase etapi inspekteerimise abil tehakse kindlaks, kus ja kuidas muutub ELi või EMPsse suunduv lennukaup või -post sellisena identifitseeritavaks. |
|
Kirjeldus |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
Pidage silmas, et 6.–9. osas tuleks esitada üksikasjalik teave identifitseeritava lennukauba või -posti kaitsmise kohta loata juurdepääsu või esemete lisamise eest.
4. OSA
Personali töölevõtmine ja koolitus
Eesmärk: selleks et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine, teeb KC3 lennukauba või -posti julgestamise ülesandeks usaldusväärsetele ja pädevatele töötajatele. Identifitseeritavale lennukaubale juurdepääsu omavatel töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja nad peavad olema asjakohaselt koolitatud.
Selleks kehtestab KC3 korra, millega tagatakse, et kõik töötajad (näiteks alalised, ajutised, renditud töötajad ja autojuhid), kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs sellisele lennukaubale või -postile, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid:
on läbinud esmase ja korduva töölevõtmise-eelse kontrolli või taustakontrolli, mis on kooskõlas vähemalt valideeritud KC3 valduse kohalike ametiasutuste nõuetega, ning
on läbinud julgestusalase esma- ja korduvkoolituse ning on teadlikud oma julgestusülesannetest kooskõlas valideeritud KC3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetega.
Märkus:
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.1.
4.1. Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik identifitseeritavale lennukaubale või -postile juurdepääsu omavad töötajad on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud nende tausta ja pädevust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolliv üksus. |
|
4.2. Kas selline kord hõlmab järgmist? |
|
□ Taustakontroll □ Töölevõtmise-eelne kontroll □ Karistusregistri kontrollimine □ Vestlused □ Muu (esitage üksikasjad) Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus nendega tegeleb, ja vajaduse korral märkige varasem arvessevõetav ajavahemik. |
|
4.3. Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et julgestuskontrollimeetmete kohapealse kohaldamise ja rakendamise järelevalve eest vastutav isik on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud isiku tausta ja pädevust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolliv üksus. |
|
4.4. Kas selline kord hõlmab järgmist? |
|
□ Taustakontroll □ Töölevõtmise-eelne kontroll □ Karistusregistri kontrollimine □ Vestlused □ Muu (esitage üksikasjad) Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus nendega tegeleb, ja vajaduse korral märkige varasem arvessevõetav ajavahemik. |
|
4.5. Kas töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või -postile, läbivad koolituse, enne kui nad saavad juurdepääsu identifitseeritavale lennukaubale või -postile? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage koolituse elemente ja kestust |
|
4.6. Kas punktis 4.5 osutatud töötajad saavad korduvkoolitust? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage korduvkoolituse elemente ja sagedust |
|
4.7. Järeldus: kas töötajate töölevõtmise ja koolitusega tagatakse, et kõik ELi või EMPsse suunduvale identifitseeritavale lennukaubale või -postile juurdepääsu omavad töötajad on nõuetekohaselt tööle võetud ja läbinud koolitust tasemel, mis on piisav selleks, et nad teaksid oma julgestusalaseid kohustusi? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
5. OSA
Füüsiline julgeolek
Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup või -post on kaitstud loata juurdepääsu või mis tahes esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
Üksus peab näitama, kuidas tema asukohta või valdusi kaitstakse, ning demonstreerima, et kasutatakse asjakohast juurdepääsukontrolli korda. Oluline on, et kontrollitakse juurdepääsu alale, kus identifitseeritavat lennukaupa või -posti töödeldakse või ladustatakse. Kõik uksed, aknad ja muud ELi või EMPsse suunduvale julgestatud lennukaubale või postile juurdepääsu punktid peavad olema julgestatud või kontrollitava juurdepääsuga.
Füüsilised julgestusmeetmed võivad hõlmata järgmisi meetmeid (kuid ei piirdu nendega):
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.1.
5.1. Kas kõikides identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu punktides kontrollitakse juurdepääsu ja kas luba juurdepääsuks antakse ainult volitatud isikutele? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti. □ Julgestustöötajate abil □ Muu personali abil □ Isikute alale juurdepääsu loa manuaalne kontrollimine □ Elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid □ Muu (täpsustage) |
|
Kui JAH, siis kuidas tehakse kindlaks, et isikul on alale sisenemise luba? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti. — Äriühingu isikutunnistuse kasutamine — Muud liiki isikutunnistuse (näiteks passi või juhiloa) kasutamine — Juurdepääsuloaga isikute loetelu, mida kasutavad (julgestus)töötajad — Elektrooniline, nt kiibipõhine volitussüsteem — Võtmete või juurdepääsukoodide jagamine üksnes volitatud isikutele — Muu (täpsustage) |
|
5.2. Kas kõik identifitseeritavale lennukaubale või -postile juurdepääsu punktid on julgestatud? Silmas on peetud ka juurdepääsupunkte, mis ei ole pidevalt kasutuses, ja punkte, mida tavaliselt juurdepääsuks ei kasutata (näiteks aknad). |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas on need punktid julgestatud? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti. — Julgestustöötajate valve — Elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid, mis võimaldavad juurdepääsu ühele isikule korraga — Tõkked, nt luugid või lukud — Videovalve — Sissetungijate avastamise süsteem |
|
5.3. Kas kasutatakse täiendavaid meetmeid valduste üldise turvalisuse parandamiseks? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis selgitage ja kirjeldage meetmeid □ Tarad või tõkked □ Videovalve □ Sissetungijate avastamise süsteem □ Valve ja patrullid □ Muu (täpsustage) |
|
5.4. Kas hoone on tugeva konstruktsiooniga? |
|
JAH või EI |
|
5.5. Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et takistada loata juurdepääsu tegevuskoha ja valduste nendele osadele, kus identifitseeritavat ELi või EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti töödeldakse või ladustatakse? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused. |
|
6. OSA
Tootmine
Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup või -post on tootmisprotsessi jooksul kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
Üksus peab tõendama, et tootmisalale juurdepääsu kontrollitakse ja tootmisprotsessi jälgitakse. Kui tootmise käigus muutub toode ELi või EMPsse suunduva lennukauba või -postina identifitseeritavaks, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba või -posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.
Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik tootmisprotsessi jooksul identifitseerida ELi või EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.
6.1. Kas juurdepääsu tootmisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja loata isikute puhul piiratakse? |
|
6.2. Kas tootmisprotsessi jälgitakse? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid |
|
6.3. Kas kasutatakse kontrolle, et vältida esemete lisamist tootele tootmisprotsessi käigus? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
6.4. Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi või EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest tootmisprotsessi käigus? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
7. OSA
Pakkimine
Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup või -post on pakendamisprotsessi jooksul kaitstud loata juurdepääsu või mis tahes esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
Üksus peab tõendama, et pakendamisalale juurdepääsu kontrollitakse ja pakendamisprotsessi jälgitakse. Kui pakendamise käigus muutub toode ELi või EMPsse suunduva lennukauba või -postina identifitseeritavaks, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba või -posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis. Kõik valmistooted tuleb enne pakendamist üle kontrollida.
Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik pakendamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi või EMPsse suunduva lennukaubana või -postina.
7.1. Kas juurdepääsu pakendamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja loata isikute puhul piiratakse? |
|
7.2. Kas pakendamisprotsessi jälgitakse? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid |
|
7.3. Kas kasutatakse kontrolle, et vältida esemete lisamist pakendamisetapis? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
7.4. Kirjeldage lõplikku välispakendit: |
|
a) kas lõplik välispakend on vastupidav? |
|
JAH või EI |
|
Kirjeldage: |
|
b) kas lõpliku välispakendi puhul on võimalik avastada esemete lisamist? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage, millist protsessi kasutatakse, et avastada pakendile esemete lisamine (nt nummerdatud turvakleebised, eritemplid või turvateip). |
|
Kui EI, siis kirjeldage, milliseid kaitsemeetmeid kasutatakse saadetiste terviklikkuse tagamiseks. |
|
7.5. Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi või EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest pakendamise käigus? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
8. OSA
Ladustamine
Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup või -post on ladustamise jooksul kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
Üksus peab tõendama, et juurdepääsu ladustamisalale kontrollitakse. Kui ladustamise käigus muutub toode ELi või EMPsse suunduva lennukauba või -postina identifitseeritavaks, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba või lennuposti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.
Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik ladustamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi või EMPsse suunduva lennukaubana või -postina.
8.1. Kas juurdepääsu ladustamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja loata isikute puhul piiratakse? |
|
8.2. Kas lõplikku ja pakendatud lennukaupa või lennuposti ladustatakse turvaliselt ja kas seda kontrollitakse võimaliku esemete lisamise avastamiseks? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
Kui EI, siis kirjeldage, kuidas üksus tagab ELi või EMPsse suunduva lõpliku ja pakendatud lennukauba ja -posti kaitse loata juurdepääsu ja esemete lisamise eest. |
|
8.3. Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi või EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest ladustamise käigus? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
9. OSA
Lähetamine
Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup või -post on lähetamise jooksul kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei või seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.
Üksus peab tõendama, et juurdepääsu lähetamisalale kontrollitakse. Kui lähetamise käigus muutub toode ELi või EMPsse suunduva lennukauba või -postina identifitseeritavaks, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba või -posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või esemete lisamise eest kõnealuses etapis.
Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik lähetamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana või -postina.
9.1. Kas juurdepääsu lähetamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja loata isikute puhul piiratakse? |
|
9.2. Kellel on juurdepääs lähetamisalale? Valida võib mitu vastusevarianti. |
|
□ üksuse töötajad □ sõidukijuhid □ külalised □ alltöövõtjad □ muud (täpsustage) |
|
9.3. Kas lähetamisprotsessi jälgitakse? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid |
|
9.4. Kas on kehtestatud kontrollimeetmed esemete lisamise avastamiseks lähetamisalal? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kirjeldage |
|
9.5. Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi või EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti loata juurdepääsu või esemete lisamise eest lähetamisprotsessi ajal? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
10. OSA
Saadetised muudest allikatest
Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ACC3-le või RA3-le ei edastata julgestatud kauba või postina saadetisi, mis ei pärine KC3-lt endalt.
KC3 võib edastada RA3-le või ACC3-le saadetisi, mis ei pärine temalt endalt, kui on täidetud järgmised tingimused:
need on eraldatud temalt pärinevatest saadetistest ja
saadetisele või sellega kaasas olevatele dokumentidele on selgelt märgitud saadetise päritolu.
RA3 või ACC3 peab kõik sellised saadetised enne õhusõiduki pardale laadimist läbi vaatama.
10.1. Kas üksus võtab vastu mis tahes teiselt üksuselt pärinevaid kauba- või postisaadetisi, mis on ette nähtud õhusõidukiga transportimiseks? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas hoitakse kõnealuseid saadetisi eraldi ettevõtja enda kaubast või postist ja kuidas neid kokkuleppelise esindaja/veoettevõtja jaoks identifitseeritakse? |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
11. OSA
Dokumendid
Eesmärk: KC3 tagab, et dokumendid, mis on lisatud saadetisele, mille suhtes KC3 on kohaldanud julgestuskontrolle (nt läbivaatus, kaitsemeetmed), sisaldavad vähemalt järgmist:
staatust andvalt pädevalt asutuselt saadud kordumatu tähtnumbriline tunnus ja
saadetise sisu.
Saadetisele lisatud saatedokument võib olla elektrooniline või kirjalik.
Viide: rakendusmääruse (EL) 2015/1998 lisa punkt 6.8.3.4.
11.1. Kas üksus tagab, et kõik asjakohased saatedokumendid on olemas ning sisaldavad staatust andvalt pädevalt asutuselt saadud kordumatut tähtnumbrilist tunnust ja saadetise sisu kirjeldust? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis selgitage põhjusi |
|
11.2. Järeldus: kas dokumenteerimiskord on piisav selle tagamiseks, et kauba või postiga on kaasas nõuetekohased saatedokumendid? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjus |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
12. OSA
Transport
Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi või EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup või -post on transportimise jooksul kaitstud loata juurdepääsu või esemete lisamise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei või ACC3 või RA3 seda julgestatud kauba või postina vastu võtta.
Transpordi ajal vastutab KC3 julgestatud saadetiste kaitsmise eest. Kõnealune vastutus kehtib ka olukorras, kus KC3 nimel hoolitseb transpordi eest muu üksus, näiteks ekspediitor. Vastutus ei kehti olukorras, kus saadetiste transpordi eest vastutab ACC3 või RA3.
Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik transportimise ajal identifitseerida ELi või EMPsse suunduva lennukaubana või -postina.
12.1. Kuidas lennukaup või -post ACC3-le või RA3-le kätte toimetatakse? |
|
a) Kas valideeritud üksus transpordib saadetist ise? |
|
JAH või EI |
|
b) Kas saadetist transpordib teine ACC3 või RA3? |
|
JAH või EI |
|
c) Kas valideeritud üksus kasutab alltöövõtja teenuseid? |
|
JAH või EI |
|
12.2. Kas lennukauba või -posti pakendi puhul on võimalik avastada esemete lisamist? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
12.3. Kas sõiduk plommitakse või lukustatakse enne transporti? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
12.4. Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja kas kleebiste numbrid märgitakse üles? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, siis kuidas? |
|
12.5. Kas asjaomane veoettevõtja allkirjastab vajaduse korral veoettevõtja deklaratsiooni? |
|
JAH või EI |
|
12.6. Kas kaupa transportiva isiku suhtes kohaldatakse konkreetseid julgestuskontrollimeetmeid ja kas ta on saanud julgestusvalmidusalase koolituse, enne kui talle antakse luba julgestatud lennukauba või -posti või mõlema transportimiseks? |
|
JAH või EI |
|
Kui JAH, kirjeldage julgestuskontrollimeetmeid (nt töölevõtmise-eelne kontroll, taustakontroll) ja koolitust (nt julgestusvalmidusalane koolitus jne). |
|
12.7. Järeldus: Kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa või -posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal? |
|
JAH või EI |
|
Kui EI, siis esitage põhjused |
|
Üksuse märkused |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
13. OSA
Nõuetele vastavus
Eesmärk: Pärast käesoleva kontrollkaardi eelmise kaheteistkümne osa hindamist peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas kohapealse kontrolli tulemused kinnitavad julgestuskontrollimeetmete kohaldamist kooskõlas käesoleval kontrollkaardil ELi või EMPsse suunduva lennukauba või -posti puhul loetletud eesmärkidega.
Võimalik on jõuda kahe erineva järelduseni. ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et kõnealune üksus:
on täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärgid. Valideerimisaruanne esitatakse staatust andvale pädevale asutusele ja valideeritud üksusele hiljemalt ühe kuu jooksul pärast kohapealset kontrolli;
ei ole täitnud asjaomasel kontrollkaardil osutatud eesmärke. Sel juhul ei lubata kõnealusel üksusel toimetada ELi või EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti ACC3-le või RA3-le, kui volitatud isik ei ole seda läbi vaadanud. Ta saab koopia täidetud kontrollkaardist, millel on märgitud puudused.
ELi lennundusjulgestuse valideerija peab silmas pidama, et hindamine lähtub üldisest eesmärgipõhisest järelevalvemetoodikast.
12.1. Üldine järeldus: märkige valideerimise käigus avastatud olukorraga sarnaseim juhtum |
|
1 või 2 |
|
ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused |
|
Üksuse märkused |
|
Valideerija nimi:
Kuupäev:
Allkiri:
LISA
Külastatud ja intervjueeritud isikute ja üksuste loetelu
Märkige üksuse nimi, kontaktisiku nimi ja ametikoht ning külastuse või intervjuu kuupäev.
Üksuse nimi |
Kontaktisiku nimi |
Kontaktisiku ametikoht |
Külastuse või intervjuu kuupäev |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
▼M15 —————
LIIDE 6-E
VEOETTEVÕTJA DEKLARATSIOON
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju, () ja selle rakendusaktidega,
kinnitan, et vastu võttes, vedades, ladustades ja kätte toimetades [kokkuleppelise esindaja/lennukauba või -posti suhtes julgestuskontrolli kohaldava lennuettevõtja/tuntud saatja/esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja nimi] nimel lennukaupa/-posti, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, järgitakse järgmist julgestuskorda:
on sõlminud veolepingu [eespool nimetatud transpordi eest vastutava kokkuleppelise esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutava kaubasaatjaga], või
omab pädeva asutuse kinnitust või sertifikaati, või
on sõlminud käesoleva deklaratsiooni allkirjastanud veoettevõtjaga veolepingu, milles nõutakse, et kolmas isik ei sõlmi allhankelepinguid ja rakendab käesolevas deklaratsioonis sätestatud julgestusmeetmeid. Deklaratsiooni allkirjastanud veoettevõtja vastutab täielikult kokkuleppelise esindaja, tuntud saatja või esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja nimel teostatava transpordi eest, ja
Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
Nimi:
Ametikoht ettevõtjas:
Ettevõtja nimi ja aadress:
Kuupäev:
Allkiri:
LIIDE 6-F
KAUP JA POST
6-Fi
KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST NING KEDA TUNNUSTATAKSE TSIVIILLENNUNDUSJULGESTUSE ÜHISTE PÕHISTANDARDITEGA SAMAVÄÄRSEID JULGESTUSSTANDARDEID KOHALDAVANA
Kauba ja postiga seoses tunnustatakse järgmisi kolmandaid riike riikidena, kus kohaldatakse tsiviillennundusjulgestuse ühiste põhistandarditega samaväärseid julgestusstandardeid:
Komisjon teavitab pädevaid asutusi viivitamata, kui ta saab teavet, mis viitab sellele, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavad julgestusstandardid, mis mõjutavad oluliselt liidu üldist lennundusjulgestustaset, ei ole enam samaväärsed ühiste lennundusjulgestuse põhistandarditega.
Liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui komisjonil on sellist teavet meetmete, sealhulgas kompenseerivate meetmete kohta, mis kinnitab, et kolmandas riigis või muus asjaomases riigis või asjaomasel territooriumil kohaldatavate asjakohaste lennundusjulgestusstandardite samaväärsus on taastatud.
6-Fii
KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST JA KELLELT EI NÕUTA ACC3 STAATUST, ON LOETLETUD KOMISJONI RAKENDUSOTSUSES C(2015) 8005
6-Fiii
VALIDEERIMISTEGEVUS, MIDA TEOSTAVAD KOLMANDAD RIIGID NING MUUD RIIGID JA TERRITOORIUMID, KELLE SUHTES VASTAVALT EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLILE 355 EI KOHALDATA KÕNEALUSE ALUSLEPINGU KOLMANDA OSA VI JAOTIST, NING MIS TUNNUSTATAKSE ELi LENNUNDUSJULGESTUSE VALIDEERIMISEGA SAMAVÄÄRSEKS
Asjakohaseid sätteid ei ole veel vastu võetud.
LIIDE 6-G
KOLMANDAST RIIGIST PÄRIT KAUPA JA POSTI KÄSITLEVAD SÄTTED
ACC3 julgestusprogramm peab sisaldama allpool loetletud üksikasju vastavalt vajadusele kas kolmandate riikide iga üksiku lennujaama kohta eraldi või ülddokumendina, milles täpsustatakse kolmandate riikide konkreetsetes lennujaamades kehtivad erinevused:
kauba ja posti suhtes kohaldatavate meetmete kirjeldus;
saadetiste vastuvõtmise kord;
kokkuleppelise esindaja süsteem ja kriteeriumid;
tuntud saatja süsteem ja kriteeriumid;
esindaja teenuseid kasutava kaubasaatja süsteem ja kriteeriumid;
läbivaatuse nõuded;
läbivaatuse koht;
läbivaatusseadmete üksikasjad;
üksikasjalik teave käitaja või teenuseosutaja kohta;
läbivaatusest või füüsilisest kontrollist vabastamise juhtude loetelu;
kõrge riskitasemega lennukauba ja -posti käitlemine.
LIIDE 6-H1
KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – ELI POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD ACC3
Võtan [lennuettevõtja nimi] nimel teadmiseks järgmise.
Käesoleva aruandega tehakse kindlaks ELi või EMPsse suunduva lennukaubaga seotud tegevuse suhtes kohaldatav julgestustase vastavalt kontrollkaardil loetletud või sellel osutatud julgestusstandarditele.
[Lennuettevõtja nimi] saab kolmanda riigi lennujaamast lennukaupa või -posti liitu vedava lennuettevõtja (ACC3) staatuse siis, kui Euroopa Liidu liikmesriigi või Islandi, Norra või Šveitsi pädev asutus on saanud ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruande ja selle heaks kiitnud ning kui ACC3 andmed on sisestatud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.
Kui ELi liikmesriigi pädev asutus või Euroopa Komisjon teeb kindlaks, et aruandes osutatud julgestusmeetmeid ei täideta, võib see kaasa tuua lennuettevõtjale [lennuettevõtja nimi] asjaomases lennujaamas varem antud ACC3 staatuse tühistamise, mis tähendab, et edaspidi on lennuettevõtjal [lennuettevõtja nimi] keelatud transportida ELi või EMPsse lennukaupa või -posti kõnealusest lennujaamast.
Aruanne kehtib viis aastat ja aegub seega hiljemalt ….
Kinnitan [lennuettevõtja nimi] nimel, et
[lennuettevõtja nimi] nõustub vajalike järelmeetmetega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist.
Teatan staatust andvale pädevale asutusele asjakohased üksikasjad viivitamata ja mitte kauem kui 15 tööpäeva jooksul, kui:
[lennuettevõtja nimi] julgestusprogrammis tehakse muudatusi;
julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liite 6-C3 punktis 1.7 nimetatud isik;
valdusi või protseduure on muudetud viisil, mis võib julgestust märkimisväärselt mõjutada;
lennuettevõtja lõpetab kauplemise, ei tegele enam liitu suunduva lennukauba või -postiga või ei saa enam täita käesoleva aruandega valideeritud asjakohaseid liidu õigusakte.
[Lennuettevõtja nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [lennuettevõtja nimi] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad ACC3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad.
[Lennuettevõtja nimi] teavitab staatust andvat pädevat asutust, kui ta ei saa taotleda, saavutada või tagada asjakohaste julgestuskontrollimeetmete kohaldamist sellise kauba või posti suhtes, mille ta võtab vastu vedamiseks ELi või EMP piirkonda, või kui ta ei saa teostada tõhusat järelevalvet oma tarneahela üle.
Võtan [lennuettevõtja nimi] nimel käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
Nimi:
Ametikoht:
Kuupäev:
Allkiri:
LIIDE 6-H2
KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI KOKKULEPPELINE ESINDAJA (RA3)
Võtan [üksuse nimi] nimel teadmiseks järgmise.
Käesoleva aruandega tehakse kindlaks ELi või EMPsse suunduva lennukaubaga seotud tegevuse suhtes kohaldatav julgestustase vastavalt kontrollkaardil loetletud või sellel osutatud julgestusstandarditele.
[Üksuse nimi] saab ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatuse vaid siis, kui Euroopa Liidu liikmesriigi või Islandi, Norra või Šveitsi pädev asutus on saanud ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruande ja selle heaks kiitnud ning kui asjaomase RA3 andmed on sisestatud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.
Kui liidu liikmesriigi pädev asutus või Euroopa Komisjon teeb kindlaks, et aruandes osutatud julgestusmeetmeid ei täideta, võib see kaasa tuua üksuse [üksuse nimi] asjaomasele valdusele varem antud RA3 staatuse tühistamise, mis tähendab, et edaspidi on üksusel [üksuse nimi] keelatud toimetada ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti ACC3-le või mõnele teisele RA3-le.
Aruanne kehtib kolm aastat ja aegub seega hiljemalt ….
Kinnitan [üksuse nimi] nimel, et:
[üksuse nimi] nõustub asjakohaste järelmeetmetega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist.
Teatan staatust andvale pädevale asutusele asjakohased üksikasjad viivitamata ja mitte kauem kui 15 tööpäeva jooksul, kui:
[üksuse nimi] julgestusprogrammis tehakse muudatusi;
julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liite 6-C2 punktis 1.9 nimetatud isik;
valdusi või protseduure on muudetud viisil, mis võib julgestust märkimisväärselt mõjutada;
ettevõtja lõpetab kauplemise, ei tegele enam liitu suunduva lennukauba või -postiga või ei saa enam täita käesoleva aruandega valideeritud asjakohaseid liidu õigusakte.
[Üksuse nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [üksuse] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad RA3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad.
Kui [üksuse nimi] lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukauba ja/või -postiga või ei vasta enam käesoleva aruandega valideeritud nõuetele, teatab [üksuse nimi] sellest igale ACC3-le ja RA3-le, kellele ta julgestatud lennukaupa ja/või -posti kätte toimetab.
Võtan [üksuse nimi] nimel käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
Nimi:
Ametikoht:
Kuupäev:
Allkiri:
LIIDE 6-H3
KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI TUNTUD SAATJA (KC3)
Võtan [üksuse nimi] nimel teadmiseks järgmise.
Käesoleva aruandega tehakse kindlaks ELi või EMPsse suunduva lennukaubaga seotud tegevuse suhtes kohaldatav julgestustase vastavalt kontrollkaardil loetletud või sellel osutatud julgestusstandarditele.
[Üksuse nimi] saab ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatuse siis, kui Euroopa Liidu liikmesriigi või Islandi, Norra või Šveitsi pädev asutus on saanud ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruande ja selle heaks kiitnud ning kui asjaomase KC3 andmed on sisestatud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi.
Kui liidu liikmesriigi pädev asutus või Euroopa Komisjon teeb kindlaks, et aruandes osutatud julgestusmeetmeid ei täideta, võib see kaasa tuua üksuse [üksuse nimi] asjaomasele valdusele varem antud KC3 staatuse tühistamise, mis tähendab, et edaspidi on üksusel [üksuse nimi] keelatud ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti ACC3-le või RA3-le toimetada.
Aruanne kehtib kolm aastat ja aegub seega hiljemalt ….
Kinnitan [üksuse nimi] nimel, et:
[üksuse nimi] nõustub asjakohaste järelmeetmetega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist.
Teatan staatust andvale pädevale asutusele asjakohased üksikasjad viivitamata ja mitte kauem kui 15 tööpäeva jooksul, kui:
[üksuse nimi] julgestusprogrammis tehakse muudatusi;
julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui rakendusmääruse (EL) 2015/1998 liite 6-C4 punktis 1.9 nimetatud isik;
valdusi või protseduure on muudetud viisil, mis võib julgestust märkimisväärselt mõjutada;
ettevõtja lõpetab kauplemise, ei tegele enam liitu suunduva lennukauba või -postiga või ei saa enam täita käesoleva aruandega valideeritud asjakohaseid liidu õigusakte.
[Üksuse nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [üksuse nimi] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad KC3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad.
Kui [üksuse nimi] lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukauba ja/või -postiga või ei vasta enam käesoleva aruandega valideeritud nõuetele, teatab [üksuse nimi] sellest igale ACC3-le ja RA3-le, kellele ta julgestatud lennukaupa ja/või -posti kätte toimetab.
Võtan [üksuse nimi] nimel käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
Nimi:
Ametikoht:
Kuupäev:
Allkiri:
LIIDE 6-I
Kõrge riskitasemega kauba suhtes kohaldatavad nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 6-J
Läbivaatusseadme kasutamise suhtes kohaldatavad nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
7. LENNUETTEVÕTJA POST JA SAADETISED
7.0. ÜLDSÄTTED
Kui ei ole sätestatud teisiti või kui vastavalt 4., 5. ja 6. peatükis osutatud julgestuskontrolli meetmete rakendamist ei taga ametiasutus, lennujaama käitaja, üksus või muu lennuettevõtja, tagab lennuettevõtja käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise enda lennuettevõtja posti ja saadetiste puhul.
7.1. ÕHUSÕIDUKISSE LAADITAV LENNUETTEVÕTJA POST JA SAADETISED
7.1.1. |
Enne õhusõiduki lastiruumi laadimist vaadatakse lennuettevõtja post ja saadetised läbi ning neid kaitstakse vastavalt 5. peatükile või nende suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli meetmeid ja neid kaitstakse vastavalt 6. peatükile. |
7.1.2. |
Enne lennuettevõtja posti ja saadetiste laadimist mis tahes muusse lennuki osasse peale lastiruumi vaadatakse see läbi ja kaitstakse seda vastavalt 4. peatükis käsipagasi kohta sätestatud nõuetele. |
7.1.3. |
Õhusõidukisse laaditava lennuettevõtja posti ja saadetiste suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
7.2. REISIJATE JA PAGASI KÄITLEMISEKS KASUTATAVAD LENNUETTEVÕTJA SAADETISED
7.2.1. |
Lennuettevõtja saadetisi, mida kasutatakse reisijate ja pagasi käitlemiseks ning mida saaks kasutada lennundusjulgestuse ohustamiseks, kaitstakse või hoitakse järelevalve all, et hoida ära loata juurdepääs. Lennule registreerimise iseteenindust ning reisijate käsutuses olevaid samaks otstarbeks ettenähtud Interneti-põhiseid võimalusi käsitatakse volitatud juurdepääsuna kõnealustele materjalidele. |
7.2.2. |
Kasutuselt kõrvaldatud materjalid, mida saaks kasutada loata juurdepääsu või pagasi julgestuspiirangualale või õhusõiduki pardale viimise hõlbustamiseks, hävitatakse või muudetakse kehtetuks. |
7.2.3. |
Lennujaamade väljumise kontrollisüsteeme ja lennule registreerimise süsteeme hallatakse viisil, mis hoiab ära loata juurdepääsu. Reisijate käsutuses olevat lennule registreerimise iseteenindust käsitatakse volitatud juurdepääsuna kõnealustele materjalidele. |
8. PARDAVARUD
8.0. ÜLDSÄTTED
8.0.1. |
Käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt vastutav ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kui ei ole sätestatud teisiti. |
8.0.2. |
„Pardavarud” tähendavad käesoleva peatüki kohaldamisel kõiki esemeid, mis on ette nähtud õhusõiduki pardale võtmiseks, et reisijad või meeskond saaksid neid lennu ajal kasutada, tarbida või osta, välja arvatud:
a)
käsipagas, ja
b)
muude isikute kui reisijatega kaasas olevad esemed, ja
c)
lennuettevõtja post ja saadetised. „Pardavarude kokkuleppeline tarnija” tähendab käesoleva peatüki kohaldamisel tarnijat, kelle julgestuskontrolli meetmed vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele määral, mis lubab tarnida pardavarud otse õhusõiduki pardale. „Pardavarude tuntud tarnija” tähendab käesoleva peatüki kohaldamisel tarnijat, kelle julgestuskontrolli meetmed vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele määral, mis lubab tarnida pardavarud lennuettevõtjale või pardavarude kokkuleppelisele tarnijale, kuid mitte vahetult õhusõiduki pardale. |
8.0.3. |
Varusid käsitatakse pardavarudena alates hetkest, mil need on tuvastatavad varudena, mis on ette nähtud õhusõiduki pardale võtmiseks, et reisijad või meeskond saaksid neid lennu ajal kasutada, tarbida või osta. |
8.0.4. |
Pardavarudes keelatud esemete nimekiri on sama, mis on sätestatud liites 1-A. Keelatud esemeid käideldakse vastavalt punktile 1.6. |
8.1. JULGESTUSKONTROLLI MEETMED
8.1.1. Julgestuskontrolli meetmed – üldsätted
8.1.1.1. |
►M15 Pardavarud vaadatakse enne julgestuspiirangualale viimist läbi lennuettevõtja, kokkuleppelise tarnija või lennujaama käitaja poolt või nende nimel, välja arvatud juhul, kui: ◄
a)
lennuettevõtja toimetab oma õhusõiduki pardale varusid, mille suhtes ta on kohaldanud nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid, ning pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni õhusõiduki pardale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või
b)
kokkuleppeline tarnija on kohaldanud varude suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni julgestuspiirangualale saabumiseni või vajaduse korral lennuettevõtjale või teisele pardavarude kokkuleppelisele tarnijale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või
c)
tuntud tarnija on kohaldanud varude suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni lennuettevõtjale või pardavarude kokkuleppelisele tarnijale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest. |
8.1.1.2. |
Kui on põhjust uskuda, et pardavarudel, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, on märke volitusteta juurdepääsust/esemete lisamisest või et neid ei ole pärast julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kaitstud loata juurdepääsu eest, vaadatakse need enne julgestuspiirangualale lubamist uuesti läbi. |
8.1.1.3. |
Pardavarude julgestuskontrolli meetmete suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
8.1.2. Läbivaatus
8.1.2.1. |
Pardavarusid läbi vaadates peab kasutatav vahend või meetod arvesse võtma varude laadi ning vastama standardile, mis on piisav tagamaks mõistlikkuse piires, et varudesse ei ole peidetud keelatud esemeid. |
8.1.2.2. |
Pardavarude läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
8.1.2.3. |
Pardavarud vaadatakse läbi, kasutades kas eraldi või koos järgmisi vahendeid või meetodeid:
a)
visuaalne kontroll;
b)
käsitsi läbivaatus;
c)
läbivalgustusseade;
d)
lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade;
e)
lõhekaine jälgede avastamise (ETD) seade kombineeritult punkti a kohaldamisega;
f)
pommikoerad koos punkti a kohaldamisega. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas läbivaadatav objekt sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda julgestuspiirangualadele või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi. |
8.1.3. Pardavarude kokkuleppelise tarnija tunnustamine
8.1.3.1. |
Pardavarude kokkuleppelise tarnija tunnustab pädev asutus. Pardavarude kokkuleppelise tarnija tunnustamine on tegevuskohaspetsiifiline. Üksus, kes tagab punktis 8.1.5 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamise ning toimetab pardavarud vahetult õhusõiduki pardale, peab olema tunnustatud pardavarude kokkuleppelise tarnijana. Seda sätet ei kohaldata lennuettevõtja suhtes, kes kohaldab kõnealuseid julgestuskontrolli meetmeid ise ja tarnib varusid üksnes enda õhusõidukite pardale. |
8.1.3.2. |
Pardavarude kokkuleppelise tarnija tunnustamisel kohaldatakse järgmist menetlust.
a)
Üksus esitab taotluse pardavarude kokkuleppelise tarnija staatuse määramiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asub tema tegevuskoht. Taotleja esitab asjaomasele pädevale asutusele julgestusprogrammi. Programmis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida tarnija peab järgima, et vastata punkti 8.1.5 nõuetele. Samuti kirjeldatakse programmis seda, kuidas tarnija ise kontrollib kõnealuste meetodite ja menetluste järgimist. Taotleja peab esitama ka liites 8-A sisalduva dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – pardavarude kokkuleppeline tarnija”. Sellele deklaratsioonile kirjutab alla kas taotleja seaduslik esindaja või julgestuse eest vastutav isik. Allkirjastatud deklaratsioonis märgitakse selgelt, kus on tegevuskoht või tegevuskohad, millele selles osutatakse, ning deklaratsiooni säilitab asjaomane pädev asutus.
b)
Pädev asutus või tema nimel tegutsev ELi lennundusjulgestuse valideerija vaatab julgestusprogrammi läbi ning kontrollib seejärel kindlaksmääratud tegevuskohti kohapeal, et hinnata, kas taotleja vastab punkti 8.1.5 nõuetele.
c)
Kui pädev asutus jääb punktide a ja b kohaselt esitatud teabega rahule, tagab ta, et kokkuleppelise tarnija kohta sisestatakse vajalikud andmed liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi hiljemalt järgmisel tööpäeval. Andmebaasi kannet tehes omistab pädev asutus igale staatusega hõlmatud tegevuskohale kordumatu tähtnumbrilise tunnuse standardvormingus. Kui pädev asutus ei ole selle teabega rahul, teatatakse põhjustest viivitamata pardavarude kokkuleppelise tarnija staatuse tunnustamist taotlevale üksusele.
d)
Kokkuleppelist tarnijat ei loeta tunnustatuks enne, kui tema andmed on kantud liidu tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi. |
8.1.3.3. |
Pardavarude kokkuleppelise tarnija korduv kontrollimine peab toimuma kuni viieaastaste korrapäraste ajavahemike järel. See peab hõlmama kohapealset kontrolli, et hinnata, kas kokkuleppeline tarnija vastab endiselt punkti 8.1.5 nõuetele. Kohapealse kontrollina võib käsitada inspekteerimisi, mida pädev asutus on kokkuleppelise tarnija valdustes läbi viinud vastavalt oma riiklikule lennundusjulgestuse järelevalve programmile, tingimusel et see hõlmab kõiki punkti 8.1.5 nõudeid. |
8.1.3.4. |
Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et pardavarude kokkuleppeline tarnija vastab punkti 8.1.5 nõuetele, tühistab ta pardavarude kokkuleppelise tarnija staatuse kindlaksmääratud tegevuskohas (-kohtades). |
8.1.3.5. |
Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kohaldada rangemaid meetmeid vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6, on punkti 8.1.3 kohaselt kinnitatud pardavarude kokkuleppeline tarnija tunnustatud kõigis liikmesriikides. |
8.1.4. Tuntud tarnija määramine
8.1.4.1. |
Üksus („tarnija”), kes tagab punktis 8.1.5 osutatud julgestuskontrollimeetmete kohaldamise ning toimetab kätte pardavarusid, kuid mitte vahetult õhusõiduki pardale, peab olema määratud tuntud tarnijaks käitaja või üksuse poolt, kellele ta varusid toimetab („tarnija staatust andev üksus”). Kõnealust sätet ei kohaldata pardavarude kokkuleppelise tarnija suhtes. |
8.1.4.2. |
Selleks et saada tuntud tarnija staatust, esitab üksus igale tarnija staatust andvale üksusele järgmised dokumendid:
a)
liites 8-B sisalduva dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – pardavarude tuntud tarnija“. Kõnealuses deklaratsioonis märgitakse selgelt, kus on tegevuskoht või tegevuskohad, millele selles osutatakse, ja deklaratsiooni allkirjastab seaduslik esindaja, ning
b)
julgestusprogramm, mis sisaldab punktis 8.1.5 osutatud julgestuskontrollimeetmeid. |
8.1.4.3. |
Kõik tuntud tarnijad määratakse kohapealse valideerimise alusel, mille käigus:
a)
kontrollitakse julgestusprogrammi asjakohasust ja täielikkust punkti 8.1.5 sätete osas; ning
b)
kontrollitakse julgestusprogrammi puudusteta rakendamist. Kui pädev asutus või tarnija staatust andev üksus ei ole enam veendunud, et tuntud tarnija vastab punkti 8.1.5 nõuetele, tunnistab tarnija staatust andev üksus tuntud tarnija staatuse viivitamata kehtetuks. |
8.1.4.4. |
Pädev asutus määrab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks, kas julgestusprogrammi ja selle rakendamise valideerib riiklik audiitor, ELi lennundusjulgestuse valideerija või tarnija staatust andva üksuse nimel tegutsev isik, kes on selleks määratud ja saanud vastava koolituse. Valideerimistulemused tuleb dokumenteerida ning kui asjakohastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, tuleb seda teha enne tuntud tarnija määramist ja korrata edaspidi iga kahe aasta tagant. Kui valideerimist ei tehta tarnija staatust andva üksuse nimel, tuleb kõik valideerimisdokumendid teha kättesaadavaks tarnija staatust andvale üksusele. |
8.1.4.5. |
Valideerimine, mille käigus kinnitatakse julgestusprogrammi puudusteta rakendamist, hõlmab kas:
a)
tarnija kohapealset kontrollimist iga kahe aasta tagant, või
b)
pärast tuntud tarnija määramist korrapäraseid kontrolle, mida asjaomasele tuntud tarnijale tehakse tema poolt kättetoimetatud varude vastuvõtmise käigus ja mis hõlmavad järgmist:
—
kinnitus selle kohta, kas määratud tuntud tarnija nimel varusid kättetoimetav isik on saanud vastava väljaõppe, ja
—
kinnitus selle kohta, et varude suhtes on julgestusmeetmeid rakendatud, ja
—
varud vaadatakse läbi samal viisil kui tundmatult tarnijalt pärinevad varud.
Sellised kontrollid peavad olema pistelised ning toimuma vähemalt üks kord iga kolme kuu järel või hõlmama tuntud tarnija poolt talle sellekohase staatuse andnud üksusele kättetoimetatud saadetistest 20 %. Varianti b võib kasutada ainult juhul, kui asjaomane pädev asutus on oma riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks määranud, et valideerimisi teeb tarnijale staatuse andnud üksuse nimel tegutsev isik. |
8.1.4.6. |
Kohaldatud meetodid ning menetlused, mida määramise ajal ja pärast seda tuleb järgida, peavad olema sätestatud tarnijale staatuse andnud üksuse julgestusprogrammis. |
8.1.4.7. |
Tarnijale staatuse andnud üksus peab säilitama järgmist:
a)
tema määratud tuntud tarnijate nimekiri, kus on näidatud nende sellekohase staatuse aegumise tähtaeg, ning
b)
allkirjastatud deklaratsioon, julgestusprogrammi koopia ja kõik julgestusprogrammi rakendamist käsitlevad aruanded kõikide tuntud tarnijate kohta vähemalt kuus kuud pärast nende staatuse aegumist. Nõudmise korral tehakse kõnealused dokumendid nõuetele vastavuse kontrollimiseks pädevale asutusele kättesaadavaks. |
8.1.5. Lennuettevõtja, pardavarude kokkuleppelise tarnija ja tuntud tarnija kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed
8.1.5.1. |
Lennuettevõtja, pardavarude kokkuleppeline tarnija ja tuntud tarnija:
a)
määrab ettevõttes julgestusküsimuste eest vastutava isiku, ja
b)
tagab, et pardavarudele juurdepääsu omavad isikud läbivad enne kõnealustele varudele juurdepääsu saamist punkti 11.2.7 kohase üldise julgestusvalmidusalase koolituse. Lisaks sellele tagab, et pardavarusid läbi vaatavad isikud läbivad punkti 11.2.3.3 kohase koolituse ning pardavarude suhtes muid julgestuskontrolli meetmeid kohaldavad isikud läbivad punkti 11.2.3.10 kohase koolituse, ja
c)
hoiab ära loata juurdepääsu enda valdustele ja pardavarudele, ning
d)
tagab mõistlikkuse piires, et pardavarudesse ei ole peidetud keelatud esemeid, ning
e)
kasutab avamist tuvastada võimaldavaid turvakleebiseid kõigil sõidukitel ja/või konteineritel või kaitseb füüsiliselt kõiki sõidukeid ja/või konteinereid, millega pardavarusid transporditakse. Punkti e ei kohaldata lennualal toimuva transpordi suhtes. |
8.1.5.2. |
Kui tuntud tarnija kasutab teist ettevõtjat, kes ei ole lennuettevõtja tuntud tarnija ega varude transpordiga tegelev pardavarude kokkuleppeline tarnija, tagab tuntud tarnija kõikide punktis 8.1.5.1 loetletud julgestuskontrolli meetmete järgimise. |
8.1.5.3. |
Lennuettevõtja ja kokkuleppelise tarnija kohaldatavate julgestuskontrolli meetmete suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
8.2. PARDAVARUDE KAITSE
Pardavarude kaitse üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
8.3. TÄIENDAVAD JULGESTUSMEETMED VEDELIKE, AEROSOOLIDE JA GEELIDE NING AVASTAMIST TUVASTADA VÕIMALDAVATE KOTTIDE PARDAVARUDE JAOKS
8.3.1. |
Avamist tuvastada võimaldavate kottide pardavarud tarnitakse lennualale või julgestuspiirangualale avamist tuvastada võimaldavas pakendis. |
8.3.2. |
Vedelikke, aerosoole ja geele ning avamist tuvastada võimaldavaid kotte kaitstakse loata juurdepääsu eest alates nende esmasest vastuvõtmisest lennualal või julgestuspiirangualal kuni nende lõppmüügini õhusõidukis. |
8.3.3. |
Vedelike, aerosoolide ja geelide ning avamist tuvastada võimaldavate kottide pardavarusid käsitlevate täiendavate julgestussätete üksikasjalikud sätted on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
LIIDE 8-A
KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON
PARDAVARUDE KOKKULEPPELINE TARNIJA
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008, ( 19 ) mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju, ja selle rakendusaktidega,
kinnitan, et
väiksematest muudatustest julgestusprogrammis (näiteks ettevõtja nimi, julgestuse eest vastutav isik või kontaktandmed) viivitamata, kuid vähemalt 10 tööpäeva jooksul, ja
suurematest kavandatavatest muudatustest (näiteks uus läbivaatuse kord, suuremad ehitustööd, mis võivad mõjutada tema vastavust asjakohastele liidu õigusaktidele, või tegevuskoha/aadressi muutus) vähemalt 15 tööpäeva enne nende alustamist/kavandatavat muudatust;
lõpetab tegevuse;
ei toimeta enam pardavarusid vahetult õhusõiduki pardale või
ei suuda enam täita asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.
Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
Nimi:
Ametikoht ettevõtjas:
Kuupäev:
Allkiri:
LIIDE 8-B
KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON
PARDAVARUDE TUNTUD TARNIJA
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008, ( 20 ) mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju, ja selle rakendusaktidega,
kinnitan, et
määrab ettevõtjas julgestusküsimuste eest vastutava isiku, ja
tagab, et pardavarudele juurdepääsu omavad isikud läbivad enne kõnealustele varudele juurdepääsu saamist punkti 11.2.7 kohase üldise julgestusvalmidusalase koolituse. Lisaks sellele tagab, et isikud, kes kohaldavad pardavarude suhtes muid julgestusmeetmeid kui läbivaatus, läbivad punkti 11.2.3.10 kohase koolituse, ja
hoiab ära loata juurdepääsu enda valdustele ja pardavarudele, ja
tagab mõistlikkuse piires, et pardavarudesse ei ole peidetud keelatud esemeid, ja
kasutab avamist tuvastada võimaldavaid turvakleebiseid kõigil sõidukitel ja/või konteineritel või kaitseb füüsiliselt kõiki sõidukeid ja/või konteinereid, millega pardavarusid transporditakse (seda alapunkti ei kohaldata lennualal toimuva transpordi suhtes).
Kui tuntud tarnija kasutab teist ettevõtjat, kes ei ole lennuettevõtja tuntud tarnija ega varude transpordiga tegelev pardavarude kokkuleppeline tarnija, tagab [ettevõtja nimi] kõikide eespool loetletud julgestuskontrolli meetmete järgimise;
lõpetab tegevuse või
ei suuda enam täita asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.
Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
Seaduslik esindaja
Nimi:
Kuupäev:
Allkiri:
9. LENNUJAAMAVARUD
9.0. ÜLDSÄTTED
9.0.1. |
Kui ei ole sätestatud teisiti või kui läbivaatuse teostamist ei taga asutus või üksus, peab käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise tagama lennujaama käitaja. |
9.0.2. |
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
|
9.0.3. |
Varusid käsitatakse lennujaamavarudena hetkest, mil need on identifitseeritavad varudena, mis on mõeldud müügiks, kasutamiseks või kättesaadavaks tegemiseks lennujaamade julgestuspiirangualadel. |
9.0.4. |
Lennujaamavarudes keelatud esemete nimekiri on sama, mis on sätestatud liites 1-A. Keelatud esemeid käideldakse vastavalt punktile 1.6. |
9.1. JULGESTUSKONTROLLI MEETMED
9.1.1. Julgestuskontrolli meetmed – üldsätted
9.1.1.1. |
►M15 Lennujaama varud vaatab enne julgestuspiirangualale viimist läbi lennujaama käitaja või kokkuleppeline tarnija või nende nimel tegutsev isik, välja arvatud juhul, kui: ◄
a)
lennujaama käitaja tarnib oma lennujaamale varusid, mille suhtes ta on kohaldanud nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid, ning pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni julgestuspiirangualale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest, või
b)
tuntud tarnija või pardavarude kokkuleppeline tarnija on kohaldanud varude suhtes nõutavaid julgestuskontrolli meetmeid ja pärast kõnealuste julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kuni julgestuspiirangualale toimetamiseni on varud olnud kaitstud loata juurdepääsu eest. |
9.1.1.2. |
Julgestuspiirangualalt pärinevad lennujaamavarud võib kõnealustest julgestuskontrolli meetmetest vabastada. |
9.1.1.3. |
Kui on põhjust uskuda, et lennujaamavarude puhul, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, on märke esemete lisamisest, või sellest, et neid ei ole pärast julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kaitstud loata juurdepääsu eest, vaadatakse need enne julgestuspiirangualale lubamist uuesti läbi. |
9.1.2. Läbivaatus
9.1.1.1. |
Lennujaamavarusid läbi vaadates peab kasutatav vahend või meetod arvesse võtma varude laadi ning vastama standardile, mis on piisav tagamaks mõistlikkuse piires, et varudesse ei ole peidetud keelatud esemeid. |
9.1.1.2. |
Lennujaamavarude läbivaatuse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 lisasätteid. |
9.1.1.3. |
Lennujaamavarud vaadatakse läbi, kasutades kas eraldi või koos järgmisi vahendeid või meetodeid:
a)
visuaalne kontroll;
b)
käsitsi läbivaatus;
c)
läbivalgustusseade;
d)
lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade;
e)
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade kombineeritult punkti a kohaldamisega;
f)
pommikoerad koos punkti a kohaldamisega. Kui läbivaatuse teostaja ei suuda kindlaks teha, kas läbivaadatav varu sisaldab keelatud esemeid või mitte, ei lubata seda kaasa võtta või see vaadatakse läbivaatuse teostajat rahuldaval viisil uuesti läbi. |
9.1.3. Tuntud tarnija määramine
9.1.1.1. |
Üksus („tarnija”), kes tagab punktis 9.1.4 osutatud julgestuskontrolli meetmete kohaldamise ning toimetab kätte lennujaamavarud, peab olema määratud lennujaama käitaja poolt tuntud tarnijaks. |
9.1.1.2. |
Selleks et saada tuntud tarnija staatus, esitab tarnija lennujaama käitajale järgmised dokumendid:
a)
liites 9-A sisalduva dokumendi „Kohustuste deklaratsioon – lennujaamavarude tuntud tarnija“. Kõnealuses deklaratsioonis märgitakse selgelt, kus on tegevuskoht või tegevuskohad, millele selles osutatakse, ja deklaratsiooni allkirjastab seaduslik esindaja, ning
b)
julgestusprogramm, mis sisaldab punktis 9.1.4 osutatud julgestuskontrolli meetmeid. |
9.1.1.3. |
Kõik tuntud tarnijad tuleb määrata järgmiste elementide valideerimise alusel:
a)
julgestusprogrammi asjakohasus ja täielikkus punkti 9.1.4 sätete osas ja
b)
julgestusprogrammi puudusteta rakendamine. Kui pädev asutus või lennujaama käitaja ei ole enam veendunud, et tuntud tarnija vastab punkti 9.1.4 nõuetele, tühistab lennujaama käitaja viivitamata tuntud tarnija staatuse. |
9.1.1.4. |
Pädev asutus määrab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks, kas julgestusprogrammi ja selle rakendamise valideerib riiklik audiitor, ELi lennundusjulgestuse valideerija või lennujaama käitaja nimel tegutsev isik, kes on selleks määratud ja saanud vastava koolituse. Valideerimistulemused tuleb dokumenteerida ning kui asjakohastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, tuleb seda teha enne tuntud tarnija määramist ja korrata edaspidi iga kahe aasta tagant. Kui valideerimist ei tehta lennujaama käitaja nimel, tuleb kõik valideerimisdokumendid tarnija staatuse andnud üksusele kättesaadavaks teha. |
9.1.1.5. |
Valideerimine, mille käigus kontrollitakse julgestusprogrammi puudusteta rakendamist, hõlmab kas:
a)
tarnija kohapealset kontrollimist iga kahe aasta tagant, või
b)
pärast tuntud tarnija määramist korrapäraseid kontrolle, mida asjaomasele tuntud tarnijale tehakse tema poolt kättetoimetatud varude julgestuspiirangualale juurdepääsu käigus, ja mis hõlmavad järgmist:
—
kinnitust selle kohta, kas määratud tuntud tarnija nimel varusid kättetoimetav isik on saanud vastava koolituse, ja
—
kinnitust selle kohta, et varud on suhtes on kohaldatud nõutavaid julgestusmeetmeid, ja
—
varud vaadatakse läbi samal viisil kui tundmatult tarnijalt pärit varud.
Sellised kontrollid peavad olema pistelised ning toimuma vähemalt üks kord iga kolme kuu järel või hõlmama tuntud tarnija poolt lennujaama käitajale kättetoimetatud saadetistest 20 %. Varianti b võib kasutada ainult juhul, kui asjaomane pädev asutus on oma riiklikus tsiviillennunduse julgestusprogrammis kindlaks määranud, et valideerimisi teeb lennujaama käitaja nimel tegutsev isik. |
9.1.1.6. |
Kohaldatud meetodid ning menetlused, mida määramise ajal ja pärast seda tuleb järgida, peavad olema sätestatud lennujaama käitaja julgestusprogrammis. |
9.1.1.7. |
Lennujaama käitaja peab säilitama järgmist:
a)
tema määratud tuntud tarnijate nimekiri, kus on näidatud nende sellekohase staatuse aegumise tähtaeg;
b)
allkirjastatud deklaratsioon, julgestusprogrammi koopia ja kõik julgestusprogrammi rakendamist käsitlevad aruanded kõikide tuntud tarnijate kohta vähemalt kuus kuud pärast nende staatuse aegumist. Nõudmise korral tehakse kõnealused dokumendid nõuetele vastavuse kontrollimiseks pädevale asutusele kättesaadavaks. |
9.1.4. Tuntud tarnija või lennujaama käitaja kohaldatavad julgestuskontrolli meetmed
9.1.4.1. |
Lennujaamavarude tuntud tarnija või lennujaamavarusid julgestuspiirangualale toimetav lennujaama käitaja:
a)
määrab ettevõtjas julgestusküsimuste eest vastutava isiku ja
b)
tagab, et lennujaama varudele juurdepääsu omavad isikud läbivad enne kõnealustele varudele juurdepääsu saamist punkti 11.2.7 kohase üldise julgestusvalmidusalase koolituse; lisaks sellele tagab, et lennujaama varusid läbi vaatavad isikud läbivad punkti 11.2.3.3 kohase koolituse ning lennujaama varude suhtes muid julgestuskontrolli meetmeid kohaldavad isikud läbivad punkti 11.2.3.10 kohase koolituse, ja
c)
hoiab ära loata juurdepääsu enda valdustele ja lennujaamavarudele ja
d)
tagab mõistlikkuse piires, et lennujaamavarudesse ei ole peidetud keelatud esemeid, ja
e)
kasutab avamist tuvastada võimaldavaid turvakleebiseid kõigil sõidukitel ja/või konteineritel või kaitseb füüsiliselt kõiki sõidukeid ja/või konteinereid, millega lennujaamavarusid transporditakse. Punkti e ei kohaldata lennualal toimuva transpordi ajal. |
9.1.4.2. |
Kui tuntud tarnija kasutab teist ettevõtjat, kes ei ole lennujaama käitajale varude lennujaama transportimisega tegelev tuntud tarnija, tagab tuntud tarnija kõikide käesolevas punktis loetletud julgestuskontrolli meetmete järgimise. |
9.2. LENNUJAAMAVARUDE KAITSE
Lennujaamavarude kaitse üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
9.3. TÄIENDAVAD JULGESTUSMEETMED VEDELIKE, AEROSOOLIDE JA GEELIDE NING AVAMIST TUVASTADA VÕIMALDAVATE KOTTIDE VARUDE JAOKS
9.3.1. |
Avamist tuvastada võimaldavate kottide varud tarnitakse lennualale pardakaartide kontrollpunkti taga või julgestuspiirangualale avamist tuvastada võimaldavas pakendis. |
9.3.2. |
Vedelikke, aerosoole ja geele ning avamist tuvastada võimaldavaid kotte kaitstakse loata juurdepääsu eest alates nende esmasest vastuvõtmisest lennualal või julgestuspiirangualal kuni nende lõppmüügini müügikohas. |
9.3.3. |
Vedelikke, aerosoole ja geele ning avamist tuvastada võimaldavaid kotte käsitlevate täiendavate julgestussätete üksikasjalikud sätted on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
LIIDE 9-A
KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON
LENNUJAAMAVARUDE TUNTUD TARNIJA
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 300/2008 ( 21 ) ja selle rakendusaktidega,
kinnitan, et
määrab ettevõtjas julgestusküsimuste eest vastutava isiku ja
tagab, et lennujaama varudele juurdepääsu omavad isikud läbivad enne kõnealustele varudele juurdepääsu saamist punkti 11.2.7 kohase üldise julgestusvalmidusalase koolituse. Lisaks sellele tagab, et isikud, kes kohaldavad lennujaama varude suhtes muid julgestuskontrolli meetmeid kui läbivaatus, läbivad punkti 11.2.3.10 kohase koolituse, ja
hoiab ära loata juurdepääsu enda valdustele ja lennujaamavarudele ja
tagab mõistlikkuse piires, et lennujaamavarudesse ei ole peidetud keelatud esemeid, ja
kasutab avamist tuvastada võimaldavaid turvakleebiseid kõigil sõidukitel ja/või konteineritel või kaitseb füüsiliselt kõiki sõidukeid ja/või konteinereid, millega lennujaamavarusid transporditakse (seda alapunkti ei kohaldata lennualal toimuva transpordi suhtes).
Kui kasutatakse teist ettevõtjat, kes ei ole varude transportimisega tegelev tuntud tarnija, tagab [ettevõtja nimi] kõikide eespool loetletud julgestuskontrolli meetmete järgimise;
lõpetab tegevuse; või
ei suuda enam täita asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid.
Võtan käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.
Seaduslik esindaja
Nimi:
Kuupäev:
Allkiri:
10. JULGESTUSMEETMED LENNU AJAL
Käesolevas määruses sätted puuduvad.
11. PERSONALI TÖÖLEVÕTMINE JA KOOLITUS
11.0. ÜLDSÄTTED
11.0.1. |
Ametiasutus, lennujaama käitaja, lennuettevõtja või üksus, kes võtab tööle isikud, kes rakendavad selliseid meetmeid või vastutavad nende rakendamise eest, mille eest ta vastutab vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikule tsiviillennunduse julgestusprogrammile, peab tagama, et kõnealused isikud vastavad käesolevas peatükis sätestatud nõuetele. |
11.0.2. |
Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „sertifitseerimine” pädeva asutuse poolt või nimel tehtavat ametlikku hindamist ja kinnitust, mis näitab, et isik on edukalt läbinud asjakohase koolituse ning tal on vajalikud oskused talle määratud ülesannete täitmiseks vastuvõetaval tasemel. |
11.0.3. |
Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „elukohariik” mis tahes riiki, kus isik on elanud püsivalt vähemalt kuus kuud, ning „lünk” hariduskäigu või töökogemuse kirjelduses tähendab mis tahes lünka pikkusega vähemalt 28 päeva. |
11.0.4. |
Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „pädevus” suutlikkust demonstreerida asjakohaseid teadmisi ja oskusi. |
11.0.5. |
Käesolevast peatükist tulenevate koolitusvajaduste hindamisel võib arvesse võtta enne töölevõtmist omandatud pädevusi. |
11.0.6. |
Kui käesoleva määruse kohaselt nõutav asjakohane pädevus, mis ei ole konkreetselt seotud lennundusjulgestusega, on omandatud sellise väljaõppe käigus, mille korraldajaks ei ole olnud kvalifitseeritud instruktor, nagu on sätestatud käesoleva määruse punktis 11.5, ja/või pädeva asutuse poolt kindlaks määramata või heaks kiitmata koolituse käigus, võib kõnealust asjaolu arvesse võtta käesoleva peatüki kohasel koolitusvajaduste hindamisel. |
11.0.7. |
Kui isik on saanud koolituse ja omandanud punktis 11.2 loetletud pädevused, ei ole koolitust vaja korrata muul kui korduvkoolituse eesmärgil. |
11.0.8. |
Käesolevas peatükis tähendab „radikaliseerumine“ sellist nähtust ühiskonnas, mille puhul inimesed võtavad omaks äärmuslikke arvamusi, seisukohti ja ideid, mis võivad viia terrorismini. |
11.0.9. |
Käesoleva peatüki kohaldamisel loetakse, ilma et sellega piirataks kohaldatavaid liidu ja riiklikke õigusakte, et punktides 11.1.3 ja 11.1.4 kirjeldatud protsessi läbiva isiku usaldusväärsuse kindlaksmääramisel käsitavad liikmesriigid vähemalt järgmist:
a)
kuriteod, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/681 ( 22 ) II lisas ning
b)
terroriaktid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/541 ( 23 ). Punktis b loetletud kuriteod loetakse diskvalifitseerivateks kuritegudeks. |
11.1. TÖÖLEVÕTMINE
11.1.1. |
Tugevdatud taustakontrolli peavad edukalt läbima järgmised töötajad:
a)
isikud, kes võetakse tööle julgestuspiirangualal läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestusmeetmete rakendamiseks või nende rakendamise eest vastutajaks;
b)
isikud, kellel on riiklikul või kohalikul tasandil üldine kohustus tagada julgestusprogrammi ja selle rakendamise vastavus kõigile õigusnormidele („julgestuse eest vastutavad isikud“);
c)
punktis 11.5 osutatud instruktorid;
d)
punktis 11.6 osutatud ELi lennundusjulgestuse valideerijad. Esimese lõigu punkti b kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023. Need isikud peavad enne kõnealust kuupäeva olema läbinud tugevdatud või standardse taustakontrolli vastavalt punktile 1.2.3.1 või pädeva asutuse poolt vastavalt kohaldatavate riiklikele eeskirjadele kindlaks määratud viisil. |
11.1.2. |
Tugevdatud või standardse taustakontrolli peavad edukalt läbima järgmised töötajad:
a)
isikud, kes võetakse tööle mujal kui julgestuspiirangualal läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muude julgestusmeetmete rakendamiseks või rakendamise eest vastutajaks;
b)
isikud, kellel on saatjata juurdepääs lennukaubale ja -postile, lennuettevõtja postile ja saadetistele, pardavarudele ja lennujaamavarudele, mille suhtes on kohaldatud nõuetekohaseid julgestuskontrollimeetmeid;
c)
isikud, kellel on administraatori õigused või järelevalveta ja piiranguteta juurdepääs punktis 1.7.1 kirjeldatud kriitilistele info- ja sidetehnoloogiasüsteemidele ning riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt tsiviillennunduse julgestusega seotud eesmärgil kasutatavatele andmetele või kes on muul viisil kindlaks määratud punkti 1.7.3 kohases riskihindamises. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, otsustab selle, kas teha tuleb tugevdatud või standardne taustakontroll, pädev asutus vastavalt kohaldatavatele siseriiklikele eeskirjadele. |
11.1.3. |
Kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega peab tugevdatud taustakontroll vähemalt:
a)
tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse;
b)
hõlmama karistusregistrite kontrollimist kõikides elukohariikides vähemalt eelneva viie aasta ulatuses;
c)
hõlmama töökogemust, haridust ning võimalikke lünki töö- ja haridusteel vähemalt eelneva viie aasta kohta;
d)
hõlmama jälitusteavet ja muud riiklikele pädevatele asutustele kättesaadavat asjakohast teavet, mis nende arvates võib olla vajalik, et hinnata töötaja sobivust selliste ülesannete täitmiseks, mis nõuavad tugevdatud taustakontrolli. |
11.1.4. |
Kooskõlas liidu ja riiklike õigusaktidega peab standardne taustakontroll vähemalt:
a)
tegema tõendavate dokumentide alusel kindlaks inimese isikusamasuse;
b)
hõlmama karistusregistrite kontrollimist kõikides elukohariikides vähemalt eelneva viie aasta ulatuses;
c)
hõlmama töökogemust, haridust ja lünki töö- ja haridusteel vähemalt eelneva viie aasta kohta. |
11.1.5. |
Standardse taustakontrolli või tugevdatud taustakontrolli punktid a–c peab isik olema läbinud enne, kui ta saab esialgse julgestusalase koolituse, mis hõlmab juurdepääsu teabele, mis ei ole avalikult kättesaadav turvalisusega seotud tundlikkuse tõttu. Kui see on kohaldatav, peab isik olema edukalt läbinud tugevdatud taustakontrolli punkti d, enne kui tal on lubatud täita läbivaatuse, juurdepääsukontrolli või muid julgestuskontrolli ülesandeid või olla vastutav nende ülesannete täitmise eest. Isik peab enne punktides 11.2.3.1–11.2.3.5 osutatud koolituse saamist olema täielikult läbinud tugevdatud taustakontrolli. |
11.1.6. |
Tugevdatud või standardne taustakontroll loetakse mitteläbituks, kui ei ole rahuldavalt täidetud kõik elemendid vastavalt punktides 11.1.3 ja 11.1.4 või kui mingil hetkel need elemendid ei anna vajalikku kindlust isiku usaldusväärsuses. Liikmesriigid püüavad luua asjakohased ja tõhusad mehhanismid, mille abil tagada teabe vahetamine riiklikul tasandil ja teiste riikidega, et täpsustada ja hinnata taustakontrolli käsitlevat teavet. |
11.1.7. |
Taustakontrolli suhtes kohaldatakse järgmist:
a)
punktides 11.1.3 ja 11.1.4 sätestatud elementide pideva läbivaatamise mehhanism, viivitamatu teatamisega pädevale asutusele, käitajale või väljastanud üksusele igast asjaolust, mis võib mõjutada usaldusväärsust. Pädevate ametiasutuste, ettevõtjate ja üksuste vahelise teavitamise, teabe vahetamise ja teabe sisu käsitlev kord kehtestatakse riikliku õigusega ning selle üle tehakse järelevalvet kooskõlas riikliku õigusega; või
b)
korduv korrapärane tugevdatud taustakontroll mitte üle kaheteistkümne kuu kestvate ajavahemike järel või standardne taustakontroll mitte harvem kui üks kord kolme aasta jooksul. |
11.1.8. |
Kõigi punktide 11.1.1 ja 11.1.2 kohaselt tööle võetavate isikute töölevõtmise protsess peab hõlmama vähemalt kirjalikku taotlust ja vestlust, mis on ette nähtud võimete ja sobivuse esialgseks hindamiseks. |
11.1.9. |
Julgestuskontrolli meetmete kohaldamiseks tööle võetaval isikul peab olema vaimne ja füüsiline võimekus ning sobivus, mis on vajalikud talle määratud ülesannete tõhusaks täitmiseks, ning kõnealuste nõuete olemus tuleb teatavaks teha töölevõtmise protsessi alguses. Kõnealust võimekust ja sobivust hinnatakse töölevõtmise protsessi ajal ning enne võimaliku katseaja lõpetamist. |
11.1.10. |
Kõigi punktide 11.1.1 ja 11.1.2 kohaselt tööle võetavate isikute kohta säilitatakse vähemalt nende lepingu kestuse vältel töölevõtmist käsitlevaid andmed, sealhulgas võimalike hindamistestide tulemused. |
11.1.11. |
Siseohu tõrjumiseks peab määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklites 12, 13 ja 14 osutatud julgestuskava, olenemata punktis 11.2 loetletud asjaomase töötajate koolituse sisust ja töötajate oskustest, sisaldama asjakohast sisepoliitikat ja sellega seotud meetmeid töötajate teadlikkuse suurendamiseks julgeolekukultuuri edendamiseks. |
11.1.12. |
Enne ►M6 M9 M11 31. detsembrit 2021 ◄ edukalt läbitud taustakontrollid jäävad kehtima nende aegumiseni või ►M6 M9 M11 30. juunini 2024 ◄ olenevalt sellest, kumb on varasem. |
11.2. KOOLITUS
11.2.1. Üldised koolitusega seotud kohustused
11.2.1.1. |
Isik peab olema edukalt läbinud asjakohase koolituse, enne kui tal lubatakse iseseisvalt kohaldada julgestuskontrolli meetmeid. |
11.2.1.2. |
Punktides 11.2.3.1–11.2.3.5 ja 11.2.4 nimetatud ülesandeid täitvate isikute koolitus peab koosnema teoreetilisest, praktilisest ja töökohal toimuvast koolitusest. |
11.2.1.3. |
Pädev asutus peab kindlaks määrama koolituste sisu või koolituskava heaks kiitma, enne kui:
a)
instruktor viib läbi määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide kohaselt nõutava koolituse, või
b)
määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide nõuete täitmiseks kasutatakse arvutipõhist koolitust. Arvutipõhist väljaõpet võib kasutada instruktori või treeneri abiga või ilma selleta. |
11.2.1.4. |
Kõigi koolituse läbinud isikute kohta säilitatakse koolitust käsitlevaid andmeid vähemalt nende lepingu kestuse jooksul. |
11.2.2. Esmane koolitus
Punktides 11.2.3.1, 11.2.3.4 ja 11.2.3.5 ning punktides 11.2.4, 11.2.5 ja 11.5 nimetatud ülesandeid täitvate isikute esmane koolitus peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
teadmised varasematest ebaseaduslikest sekkumistest tsiviillennundusse, terroriaktidest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
teadmised lennundusjulgestuse õigusraamistikust;
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestuskontrolli meetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
teadmised juurdepääsukontrolli protseduuridest;
teadmised kasutusel olevatest läbipääsulubadest;
teadmised volitusteta isikute tõkestamisest ja asjaoludest, mille puhul tuleb inimesi tõkestada või neist teatada;
teadmised teavitamise protseduuridest;
oskus ära tunda keelatud esemeid;
oskus asjakohaselt reageerida julgestusega seotud intsidentidele;
teadmised sellest, kuidas inimfaktor võib mõjutada julgestuse toimimist;
oskus selgelt ja enesekindlalt väljenduda ning
teadlikkus elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.
11.2.3. Julgestuskontrolli meetmeid kohaldavate isikute töökohaspetsiifiline koolitus
11.2.3.1. |
Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad isikute, käsipagasi, isikutega kaasas olevate esemete ja registreeritud pagasi läbivaatust, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
arusaamine läbivaatuspunkti töö ülesehitusest ja läbivaatusprotsessist;
b)
teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;
c)
oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;
d)
teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või –meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest;
e)
teadmised tegutsemisest ohuolukorras; ja kui isiku tööülesanded seda nõuavad, ka kõik järgmised pädevused:
f)
suhtlemisoskus, eelkõige seoses kultuuriliste eripäradega ning võimalike korda rikkuvate reisijatega;
g)
teadmised käsitsi läbivaatuse metoodikast;
h)
oskus teostada käsitsi läbivaatust tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab varjatud keelatud esemete leidmise;
i)
teadmised läbivaatusest vabastamisega seonduvast ja eriläbivaatuse protseduuridest;
j)
oskus kasutada julgestuse tehnilisi vahendeid;
k)
oskus õigesti tõlgendada läbivalgustusseadme kuvatavat, ja
l)
teadmised registreeritud pagasi kaitsega seotud nõuetest. |
11.2.3.2. |
Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad kauba ja posti läbivaatust, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
b)
teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;
c)
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas tarneahelas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
d)
oskus ära tunda keelatud esemeid;
e)
oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;
f)
teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või –meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest;
g)
teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;
h)
teadmised tegutsemisest ohuolukorras;
i)
teadmised kauba ja posti kaitse tagamisega seotud nõuetest; ja kui isiku tööülesanded seda nõuavad, ka kõik järgmised pädevused:
j)
teadmised kauba ja posti läbivaatust puudutavatest nõuetest, sealhulgas eranditest ja eriprotseduuridest;
k)
teadmised läbivaatusmeetodite valiku põhimõtetest, sõltuvalt läbi vaadatava saadetise iseloomust;
l)
teadmised käsitsi läbivaatuse metoodikast;
m)
oskus teostada käsitsi läbivaatust tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab varjatud keelatud esemete leidmise;
n)
oskus kasutada olemasolevaid julgestuse tehnilisi vahendeid;
o)
oskus õigesti tõlgendada läbivalgustusseadme kuvatavat;
p)
teadmised kauba ja posti transpordiga seotud nõuetest. |
11.2.3.3. |
Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad lennuettevõtja posti ja saadetiste, pardavarude ja lennujaamavarude läbivaatust, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
b)
teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;
c)
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas tarneahelas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
d)
oskus ära tunda keelatud esemeid;
e)
oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;
f)
teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;
g)
teadmised tegutsemisest ohuolukorras;
h)
teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või -meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest; ja kui isiku tööülesanded seda nõuavad, ka kõik järgmised pädevused:
i)
teadmised käsitsi läbivaatuse metoodikast;
j)
oskus teostada käsitsi läbivaatust tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab varjatud keelatud esemete leidmise;
k)
oskus kasutada olemasolevaid julgestuse tehnilisi vahendeid;
l)
oskus õigesti tõlgendada läbivalgustusseadme kuvatavat;
m)
teadmised saadetiste ja/või varude transpordiga seotud nõuetest. |
11.2.3.4. |
Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad sõidukite kontrolli, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
teadmised sõidukite kontrolliga seotud nõuetest, sealhulgas eranditest ja eriprotseduuridest;
b)
oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;
c)
teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;
d)
teadmised tegutsemisest ohuolukorras;
e)
teadmised sõiduki kontrollimise metoodikast;
f)
oskus teostada sõiduki kontrolli tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab varjatud keelatud esemete leidmise. |
11.2.3.5. |
Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes tagavad lennujaamas juurdepääsukontrolli, järelevalvet ning teostavad patrulle, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
teadmised juurdepääsu kontrolli tagamisega seotud nõuetest, sealhulgas eranditest ja eriprotseduuridest;
b)
teadmised lennujaamas kasutatavatest juurdepääsukontrolli süsteemidest;
c)
teadmised volitustest, sealhulgas isikulubadest ja sõidukilubadest, mis võimaldavad juurdepääsu lennualale ning oskus neid volitusi ära tunda;
d)
teadmised patrullimise ja isikute tõkestamise protseduuridest ja asjaoludest, mille puhul tuleb inimesi tõkestada või neist teatada;
e)
oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;
f)
teadmised tegutsemisest ohuolukorras;
g)
suhtlemisoskus, eelkõige seoses kultuuriliste eripäradega ning võimalike korda rikkuvate reisijatega. |
11.2.3.6. |
Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes teostavad õhusõiduki läbiotsimist, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
teadlikkus õhusõiduki läbiotsimisega seotud õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;
b)
teadmised selliste õhusõidukitüüpide eripäradest, milliste suhtes isik õhusõiduki läbiotsimist läbi viib;
c)
oskus ära tunda keelatud esemeid;
d)
oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;
e)
teadmised keelatud esemete võimalikest peitmisviisidest;
f)
oskus läbi viia õhusõiduki läbiotsimist tasemel, mis mõistlikkuse piires tagab peidetud keelatud esemete leidmise; ja kui isikule on väljastatud lennujaama läbipääsuluba, ka kõik järgmised pädevused:
g)
teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
h)
üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;
i)
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
j)
üldine teadlikkus läbivaatuspunkti tööst ja läbivaatusprotsessist;
k)
teadlikkus juurdepääsu kontrolli protseduuridest ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest;
l)
teadlikkus juurdepääsu kontrolli protseduuridest ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest. |
11.2.3.7. |
Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes tagavad õhusõiduki kaitset, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
teadlikkus sellest, kuidas kaitsta õhusõidukit ja hoida ära loata juurdepääs sellele, ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;
b)
teadmised turvakleebiste kasutamise protseduurist, kui turvakleebiseid kasutatakse;
c)
lennujaamas kasutatavate läbipääsulubade tundmine;
d)
teadmised isikute tõkestamise protseduurist, ja
e)
teadmised tegutsemisest ohuolukorras; ja kui isikule on väljastatud lennujaama läbipääsuluba, ka kõik järgmised pädevused:
f)
teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
g)
üldine teadlikkus asjakohastest õigusaktidest;
h)
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
i)
üldine teadlikkus läbivaatuspunkti tööst ja läbivaatusprotsessist;
j)
teadlikkus juurdepääsu kontrolli protseduuridest ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest. |
11.2.3.8. |
Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes tagavad reisija ja registreeritud pagasi vastavust, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
b)
teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.
c)
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
d)
oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;
e)
teadmised tegutsemisest ohuolukorras;
f)
teadmised reisija ja registreeritud pagasi vastavuse tagamise nõuetest ja tehnikast;
g)
teadmised lennuettevõtja kasutatavatest reisija ja pagasi käitlemiseks ette nähtud julgestuse seisukohast tundlike materjalide kaitsega seotud nõuetest. ja kui isikule on väljastatud lennujaama läbipääsuluba, ka kõik järgmised pädevused:
h)
arusaamine läbivaatuspunkti töö ülesehitusest ja läbivaatusprotsessist;
i)
teadlikkus juurdepääsu kontrolli protseduuridest ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest;
j)
teadmised konkreetses lennujaamas kehtivatest läbipääsulubadest;
k)
teadlikkus vahejuhtumistest teavitamise protseduuridest;
l)
oskus asjakohaselt reageerida julgestusega seotud intsidentidele. |
11.2.3.9. |
►M15 Koolitus isikutele, kellel on järelevalveta juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale või identifitseeritavale lennupostile, mille suhtes on kohaldatud nõutavaid julgestuskontrollimeetmeid, ning isikutele, kes kohaldavad lennukauba ja -posti suhtes muid julgestuskontrolli meetmeid kui läbivaatus, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused: ◄
a)
teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseadusliku sekkumise aktidest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
b)
teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;
c)
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas tarneahelas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
d)
teadmised isikute tõkestamise protseduurist ja asjaoludest, mille puhul tuleb inimesi tõkestada või neist teatada;
e)
teadmised vahejuhtumistest teavitamise protseduuridest;
f)
oskus ära tunda keelatud esemeid;
g)
oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;
h)
teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;
i)
teadmised kauba ja posti kaitse tagamisega seotud nõuetest;
j)
teadmised kauba ja posti transpordiga seotud nõuetest nende kohaldumisel. ja kui isikule on väljastatud lennujaama läbipääsuluba, ka kõik järgmised pädevused:
k)
arusaamine läbivaatuspunkti töö ülesehitusest ja läbivaatusprotsessist;
l)
teadlikkus juurdepääsu kontrollist ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest;
m)
teadmised kasutusel olevatest läbipääsulubadest;
n)
oskus asjakohaselt reageerida julgestusega seotud intsidentidele. |
11.2.3.10. |
Töökohaspetsiifiline julgestuskoolitus isikutele, kes kohaldavad muid julgestusmeetmeid kui läbivaatus lennuettevõtja saadetiste ja posti, pardavarude ning lennujaamavarude suhtes, peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
b)
teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;
c)
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
d)
teadmised isikute tõkestamise protseduurist ja asjaoludest, mille puhul tuleb inimesi tõkestada või neist teatada;
e)
teadmised vahejuhtumistest teavitamise protseduuridest;
f)
oskus ära tunda keelatud esemeid;
g)
oskus asjakohaselt reageerida keelatud eseme leidmisele;
h)
teadmine keelatud esemete varjamise võimalikest viisidest;
i)
teadmised lennuettevõtja saadetiste ja posti, pardavarude ning lennujaamavarude kaitse tagamisega seotud nõuetest nende kohaldumisel;
j)
teadmised varude transpordiga seotud nõuetest nende kohaldumisel. ja kui isikule on väljastatud lennujaama läbipääsuluba, ka kõik järgmised pädevused:
k)
arusaamine läbivaatuspunkti töö ülesehitusest ja läbivaatusprotsessist;
l)
teadlikkus juurdepääsu kontrollist ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest;
m)
teadmised kasutusel olevatest läbipääsulubadest;
n)
oskus asjakohaselt reageerida julgestusega seotud intsidentidele. |
11.2.4. Julgestuskontrolli meetmeid kohaldavate isikute üle vahetut järelevalvet teostavate isikute („järelevaatajad”) eriväljaõpe
Järelevaataja koolitus peab lisaks järelevalve all töötava töötaja koolitusega omandatud pädevustele tagama ka vähemalt kõik järgmised pädevused:
teadmised asjasse puutuvatest lennundusjulgestust reguleerivate õigusaktide sätetest ning nende täitmisest;
teadmised järelevaataja tööülesannetest;
teadmised ettevõttesisesest kvaliteedikontrollist;
oskus reageerida asjakohaselt julgestusega seotud intsidentidele;
teadmised tegutsemisest ohuolukorras;
oskus juhendada ja motiveerida järelevalve all töötavat isikut.
ja kui isiku tööülesanded nõuavad ka kõik järgmised pädevused:
teadmised konfliktsituatsioonide lahendamisest;
teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või –meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest.
11.2.5. Töökohaspetsiifiline koolitus isikutele, kellel on riiklikul või kohalikul tasandil üldine kohustus tagada julgestusprogrammi ja selle rakendamise vastavus kõigile õigusnormidele („julgestuse eest vastutavad isikud”)
Julgestuse eest vastutava isiku koolitus peab tagama vähemalt kõik järgmised pädevused:
teadmised asjasse puutuvatest lennundusjulgestust reguleerivate õigusaktide sätetest ning nende täitmisest;
teadmised ettevõttesisestest, riiklikest, Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste organisatsioonide järelevalvetegevustest;
oskus motiveerida teisi;
teadmised kasutatavate läbivaatusseadmetega või –meetmetega seotud võimalustest ja piirangutest.
11.2.6. Väljaõpe muudele isikutele kui reisijatele, kes vajavad saatjata juurdepääsu julgestuspiirangualadele
11.2.6.1. |
Isikud, kes ei ole reisijad ja kes vajavad saatjata juurdepääsu julgestuspiirangualadele ega kuulu punktide 11.2.3–11.2.5 ja 11.5 reguleerimisalasse, peavad läbima julgestusvalmiduse koolituse, enne kui neile väljastatakse volitused saatjata juurdepääsuks julgestuspiirangualadele. Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel vabastada kõnealuse nõude täitmisest sellised isikud, kel on juurdepääs üksnes sellistele terminalihoone aladele, mis on juurdepääsetavad ka reisijatele. |
11.2.6.2. |
Julgestusvalmiduse koolitus tagab vähemalt kõik järgmised pädevused:
a)
teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
b)
teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest;
c)
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
d)
üldine teadlikkus läbivaatuspunkti tööst ja läbivaatusprotsessist;
e)
teadlikkus juurdepääsu kontrolli protseduuridest ja asjakohastest läbivaatusprotseduuridest;
f)
teadmised konkreetses lennujaamas kehtivatest läbipääsulubadest;
g)
vahejuhtumistest teavitamise protseduuridest;
h)
oskus asjakohaselt reageerida julgestusalastele intsidentidele. |
11.2.6.3. |
Igalt julgestusvalmiduse koolituse läbinud isikult nõutakse, et ta tõestaks kõigi punktis 11.2.6.2 osutatud teemade tundmist, enne kui talle antakse luba, mis võimaldab saatjata juurdepääsu julgestuspiirangualadele. |
11.2.7. Üldine julgestusvalmidusalane koolitus
Üldise julgestusvalmidusalase koolitus peab tagama, et isikul on vähemalt kõik järgmised pädevused:
teadmised eelnevatest tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseaduslikest sekkumistest, terroristlikest rünnakutest ja hetkel aktuaalsetest ohtudest;
teadlikkus asjakohastest õiguslikest nõuetest ja elementidest, mis aitavad luua tugeva ja vastupidava julgeolekukultuuri töökohal ja lennunduse valdkonnas, sealhulgas teadlikkus siseohust ja radikaliseerumisest.
teadmised lennundusjulgestuse eesmärkidest ja korraldusest, sealhulgas julgestusmeetmeid kohaldavate isikute kohustustest ja vastutusest;
teadlikkus vahejuhtumistest teavitamise protseduuridest;
oskus asjakohaselt reageerida julgestusalastele intsidentidele.
Igalt üldise julgestusvalmidusalase koolituse läbinud isikult nõutakse, et ta tõendaks enne tööleasumist kõigi käesolevas punktis osutatud teemade tundmist.
Koolitust ei kohaldata punkti 11.5 reguleerimisalasse kuuluvate instruktorite suhtes.
11.2.8. Küberohtudega seotud ülesannete ja vastutusega isikute koolitamine
11.2.8.1. |
Isikul, kes rakendab punktis 1.7.2 sätestatud meetmeid, peavad olema talle määratud ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalikud oskused ja võimed. Nende isikute vastavatest küberriskidest teavitamisel peab lähtuma teadmisvajaduse põhimõttest. |
11.2.8.2. |
Isikud, kellel on juurdepääs andmetele või süsteemidele, peavad saama asjakohast ja konkreetset tööga seotud koolitust, mis on kooskõlas nende ülesannete ja vastutusega, sealhulgas peab neid teavitama asjaomastest riskidest, kui nende ametikoht seda nõuab. Koolituskursuse sisu peab kindlaks määrama või heaks kiitma pädev asutus või punktis 1.7.4 sätestatud asutus või amet. |
11.3. SERTIFITSEERIMINE VÕI TUNNUSTAMINE
11.3.1. |
Punktides 11.2.3.1–11.2.3.5 nimetatud ülesandeid täitvate isikute suhtes kohaldatakse:
a)
esialgset sertifitseerimist või tunnustamist; ja
b)
läbivalgustusseadmeid või lõhkeaine avastamise seadet (EDS) käsitsevate isikute puhul korduvat sertifitseerimist või tunnustamist vähemalt iga kolme aasta järel; ja
c)
kõigi teiste isikute puhul korduvat sertifitseerimist või korduvat tunnustamist vähemalt iga viie aasta järel. Kõnealuste nõuete täitmisest võib vabastada sellised punktis 11.2.3.3 nimetatud ülesandeid täitvad isikud, kellel on õigus teostada üksnes visuaalset kontrolli ja/või käsitsi läbivaatust. |
11.3.2. |
Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevad isikud peavad esialgse sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana läbima kujutiste tõlgendamise standarditud testi. |
11.3.3. |
Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevate isikute korduv sertifitseerimine või tunnustamine peab hõlmama nii kujutiste tõlgendamise standarditud testi kui ka töö tõhususe hindamist. |
11.3.4. |
Kui isik ei võta mõistliku aja jooksul, mis tavaliselt on kuni kolm kuud, ette korduvat sertifitseerimist või tunnustamist või ei läbi seda edukalt, tühistatakse tema julgestusalased õigused. |
11.3.5. |
Kõigi sertifitseeritud või tunnustatud isikute kohta säilitatakse vastavalt sertifitseerimist või tunnustamist käsitlevad andmed vähemalt nende lepingu kestuse jooksul. |
11.4. KORDUV KOOLITUS
11.4.1. |
Läbivalgustusseadmeid või EDS-seadmeid käsitsevatele isikutele korraldatakse korduvkoolitust, mis hõlmab kujutiste äratundmise koolitust ja testi. See toimub:
a)
klassiruumi- ja/või arvutipõhise koolitusena, või
b)
ohukujutise kuva tuvastamise (Threat Image Projection – TIP) põhineva koolitusena töökohal, tingimusel et kasutatava läbivalgustus- või EDS-seadme puhul on kasutusel vähemalt 6 000 ohukujutist sisaldav kogu, nagu on kirjeldatud allpool, ning asjaomane isik töötab selle seadmega tööajast vähemalt ühe kolmandiku jooksul. ▼M5 ————— Klassiruumi- ja/või arvutipõhise koolituse puhul saavad töötajad vähemalt kuuetunnise kujutiste äratundmise koolituse ja testi iga kuuekuulise ajavahemiku jooksul, kasutades kas:
—
kujutiste kogu, mis sisaldab vähemalt 1 000 kujutist vähemalt 250 erinevast ohtlikust esemest, sealhulgas kujutisi ohtlike esemete koostisosadest, kusjuures iga eset on jäädvustatud mitme eri nurga alt ning koolitusel ja testide käigus kasutatavad kujutised valitakse pisteliselt, või
—
TIP-kujutiste kogu hulgas kõige sagedamini tuvastamata jäänud kujutisi kombineeritult asjakohasele läbivaatusliigile iseloomulike hiljuti avastatud ohtlike esemete kujutistega, mis hõlmavad kõiki asjakohaste ohtlike esemete liike, tingimusel et neid kasutatakse konkreetse läbivaataja väljaõpetamiseks vaid üks kord kolme aasta jooksul.
Töökohal toimuva TIP koolituse puhul peab TIP-kujutiste kogu sisaldama vähemalt 6 000 kujutist vähemalt 1 500 erinevast ohtlikust esemest, sealhulgas kujutisi ohtlike esemete koostisosadest, kusjuures iga eset on jäädvustatud mitme eri nurga alt. |
11.4.2. |
Üksikute läbivaatuse tegijate tõhusust hinnatakse iga kuuekuulise ajavahemiku lõpus. Hindamise tulemused:
a)
esitatakse asjaomasele isikule ja salvestatakse;
b)
neid kasutatakse puuduste avastamiseks ning edaspidiste koolituste ja testimiste kohandamiseks, et puuduseid kõrvaldada ning
c)
neid võib arvesse võtta korduva sertifitseerimise või tunnustamise protsessi osana. |
11.4.3. |
Punktis 11.2 nimetatud ülesandeid täitvad isikud, välja arvatud punktis 11.4.1 ja 11.4.2 osutatud isikud, peavad läbima korduvkoolituse sagedusega, mis on piisav, et tagada pädevuste säilitamine ja omandamine kooskõlas julgestusalaste arengutega. Korduvkoolitus toimub:
a)
esmakoolituse, töökohaspetsiifilise koolituse ja julgestusvalmidusalase koolituse käigus omandatud pädevuste puhul vähemalt iga viie aasta järel või juhtudel, kui neid pädevusi ei ole rohkem kui kuue kuu jooksul rakendatud, enne naasmist julgestusalaste tööülesannete juurde, ja
b)
uute või laiendatud pädevuste puhul vastavalt vajadusele, tagamaks et isikud, kes rakendavad julgestuskontrolli meetmeid või vastutavad nende rakendamise eest, saavad viivitamata teada uutest ohtudest ja õigusnormidest ajaks, kui neid tuleb kohaldada. Punkti a nõudeid ei kohaldata oskuste puhul, mis on omandatud töökohaspetsiifilise koolituse käigus ja mis ei ole isikule määratud ülesannete täitmiseks enam vajalikud. |
11.4.4. |
Kõigi koolituse läbinud isikute kohta säilitatakse korduvkoolituse andmeid vähemalt nende lepingu kestuse jooksul. |
11.5. INSTRUKTORITE KVALIFIKATSIOON
11.5.1. |
Instruktorid peavad vastama vähemalt kõikidele järgmistele nõuetele:
a)
isik on edukalt läbinud punkti 11.1.3 kohase tugevdatud taustakontrolli;
b)
omama pädevusi õpetamise metoodika valdkonnas;
c)
omama teadmisi asjaomase lennundusjulgestuse valdkonna töökeskkonna kohta;
d)
omama pädevusi õpetatavate julgestuse elementide valdkonnas. Sertifitseerimist kohaldatakse vähemalt kõikide selliste instruktorite suhtes, kes on volitatud korraldama punktides 11.2.3.1–11.2.3.5 ning punktides 11.2.4 (välja arvatud juhul, kui tegemist on selliste järelevaatajate koolitusega, kes teostavad järelevalvet üksnes punktides 11.2.3.6–11.2.3.10 osutatud isikute üle) ja 11.2.5 sätestatud koolitusi. Instruktorite suhtes kohaldatakse vähemalt iga viie aasta tagant korduvat sertifitseerimist. |
11.5.2. |
Instruktorid saavad korrapäraselt korduvkoolitust või teavet asjakohastes valdkondades toimuva arengu kohta. |
11.5.3. |
Pädev asutus haldab liikmesriigis tegutsevate instruktorite nimekirju või tal on sellistele nimekirjadele juurdepääs. |
11.5.4. |
Kui pädev asutus ei ole enam veendunud, et instruktori korraldatava koolituse tulemusel omandavad isikud asjakohased pädevused või kui instruktor ei läbi edukalt taustakontrolli, tunnistab ta koolituskava/koolituse heakskiitmise kehtetuks või tagab, et instruktori kuulumine instruktorite nimekirja kas peatatakse või lõpetatakse. Selliste meetmete võtmise korral peab pädev asutus lisaks täpsustama, millistel tingimustel on instruktoril võimalik taotleda nimekirja kuulumise peatamise lõpetamist, nimekirja kuulumise taastamist või koolituse/koolituskava heakskiitmise taastamist. |
11.5.5. |
Kõiki instruktori omandatud pädevusi, mille eesmärk on käesolevast peatükist tulenevate nõuete täitmine ühes liikmesriigis, tunnustatakse teises liikmesriigis. |
11.6. ELI LENNUNDUSJULGESTUSE VALIDEERIMINE
11.6.1. |
ELi lennundusjulgestuse valideerimine on standarditud, dokumenteeritud, erapooletu ja objektiivne protsess, mille eesmärk on saada ja hinnata tõendeid, et määrata kindlaks, mil määral vastab valideeritud üksus määruses (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktides sätestatud tingimustele. |
11.6.2. |
ELi lennundusjulgestuse valideerimine
ELi lennundusjulgestuse valideerimine:
a)
võib olla määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktide kohase õigusliku staatuse saamise või säilitamise tingimus;
b)
kooskõlas käesoleva peatükiga võib seda teha pädev asutus või ELi lennundusjulgestuse valideerijana heaks kiidetud valideerija või sellega võrdväärsena tunnustatud valideerija;
c)
selle käigus hinnatakse valideeritud üksuse vastutusel kohaldatavaid julgestusmeetmeid või nende osi, mida asjaomane üksus soovib valideerida lasta. Valideerimine koosneb vähemalt järgmisest:
1)
julgestusega seotud dokumentide, sh valideeritud üksuse julgestusprogrammi või samaväärse hindamine, ja
2)
lennundusjulgestusmeetmete rakendamise kontrollimine, mis hõlmab valideeritud üksuse asjakohase tegevuse kohapealset kontrollimist, kui ei ole ette nähtud teisiti;
d)
seda tunnustavad kõik liikmesriigid. |
11.6.3. |
ELi lennundusjulgestuse valideerijate tunnustamise alused
|
11.6.4. |
ELi lennundusjulgestuse valideerijate vastastikune tunnustamine ja tunnustuse kehtetuks tunnistamine
|
11.6.5. |
ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne (valideerimisaruanne)
|
11.7. VÄLJAÕPPE VASTASTIKUNE TUNNUSTAMINE
11.7.1. |
Kõiki isiku omandatud oskusi, mille eesmärk on määrusest (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendusaktidest tulenevate nõuete täitmine ühes liikmesriigis, tunnustatakse teises liikmesriigis. |
LIIDE 11-A
SÕLTUMATUSE DEKLARATSIOON – ELI LENNUNDUSJULGESTUSE VALIDEERIJA
Kinnitan, et valideeritud üksuse nõuetele vastavuse taseme hindamisel olen olnud erapooletu ja objektiivne.
Kinnitan, et ei tööta ega ole viimase kahe aasta jooksul töötanud valideeritud üksuse heaks.
Kinnitan, et mul ei ole majanduslikke ega muid otseseid või kaudseid huve seoses valideerimisaruande tulemustega, valideeritud üksusega ega selle tütarettevõtetega.
Kinnitan, et väljaspool lennundusjulgestuse valideerimise protsessi ei ole mul praegu ega ole viimase 12 kuu jooksul olnud valideeritud üksusega muid ärisuhteid, näiteks seoses koolituse ja konsultatsioonidega.
Kinnitan, et ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne põhineb järgmistes asjakohastes julgestusdokumentides sisalduvate faktide põhjalikul hindamisel:
Kinnitan, et ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruanne põhineb kõigil julgestusvaldkondadel, mille kohta valideerija peab arvamuse andma, kasutades asjakohast ELi kontrollkaarti.
Kinnitan, et olen kohaldanud meetodeid, mis võimaldavad koostada iga valideeritud üksuse kohta eraldiseisva ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruande ja millega tagatakse faktide kogumisel ja hindamisel objektiivsus ja erapooletus, juhul kui mitut üksust valideeritakse ühekorraga.
Kinnitan, et ei ole peale mõistliku valideerimistasu ning reisi- ja majutuskulude hüvitamise saanud rahalisi ega muid soodustusi.
Võtan täieliku vastutuse ELi lennundusjulgestuse valideerimise aruande eest.
Valideeritud üksuse nimi:
ELi lennundusjulgestuse valideerija nimi:
Kuupäev:
Allkiri:
12. JULGESTUSSEADMED
12.0. ÜLDSÄTTED JA JULGESTUSSEADMETE HEAKSKIITMINE
12.0.1. Üldsätted
Ametiasutus, käitaja või üksus, kes kasutab seadmeid selliste meetmete kohaldamiseks, mille eest ta vastutab vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 10 osutatud riiklikule tsiviillennunduse julgestusprogrammile, peab tagama, et kõnealused seadmed vastavad käesolevas peatükis sätestatud nõuetele.
Käesolevas peatükis sisalduva ja otsuse (EL, Euratom) 2015/444 ( 25 ) kohaselt salajase teabe teeb pädev asutus tootjatele kättesaadavaks vastavalt nende teadmisvajadusele.
Kõiki julgestusseadmeid tuleb korrapäraselt testida.
Julgestusseadmete tootjad töötavad välja julgestusseadmete kasutamise kohustusliku metoodika ning seadmeid hinnatakse ja kasutatakse kooskõlas kõnealuse metoodikaga.
Kui mitut julgestusseadet kasutatakse koos, peab iga seade vastama kindlaksmääratud spetsifikatsioonidele ja ka käesolevas peatükis kehtestatud standarditele nii eraldi kui ka teiste seadmetega koos süsteemina kasutades.
Seadmed paigutatakse, paigaldatakse ja neid hooldatakse kooskõlas seadmete tootja nõuetega.
12.0.2. Julgestusseadmete heakskiitmine
Kooskõlas punkti 12.0.5 sätetega võib pärast 1. oktoobrit 2020 järgmisi julgestusseadmeid paigaldada ainult juhul, kui neile on antud punkti 12.0.2.5 kohane ELi märgis või ootel ELi märgis:
metallidetektorväravad (WTMD),
lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade,
lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seade,
vedela lõhkeaine avastamissüsteemi (LEDS) seade,
metallidetektor (MDE),
turvaskanner,
jalanõude metallidetektor ning
lõhkeaine aurude avastamise (EVD) seade.
Komisjon kiidab punktis 12.0.2.1. loetletud julgestusseadmed heaks ja annab seadmetele ELi märgise.
ELi märgis antakse julgestusseadmetele, mida on katsetanud katsekeskused, kes rakendavad pädeva asutuse vastutusel Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi ühise hindamisprotsessi kohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid.
Komisjon võib julgestusseadmele ELi märgise anda alles pärast seda, kui ta on kätte saanud kõnealuse seadme katseprotokollid või Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi ühise hindamisprotsessi 2. taseme aruanded.
Komisjon võib nõuda katseprotokollide kohta lisateavet.
Komisjon võib anda ELi märgise Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi ühise hindamisprotsessi kohaselt kinnitatud julgestusseadmetele. Sellised seadmed kvalifitseeruvad ELi märgise saamiseks automaatselt ja lõpliku heakskiitmiseni antakse neile ajutine ootel ELi märgis.
Ootel ELi märgisega julgestusseadmeid võib paigaldada ja kasutada.
12.0.3. ELi märgis ja ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaas – julgestusseadmed
Punktis 12.0.2.1 loetletud julgestusseadmed, millele on antud ELi märgis, kantakse ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi julgestusseadmeid käsitleva osa alla.
Tootjad kinnitavad ELi märgise komisjoni poolt heaks kiidetud julgestusseadmete ühelt küljelt või ekraanil nähtavale kohale.
ELi märgisega seadmed varustatakse riist- ja tarkvaraversioonidega, mis vastavad ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi julgestusseadmeid käsitleva osa all esitatud kirjeldusele.
Ilma et see piiraks punktide 12.0.4 ja 12.0.5 kohaldamist, saavad ELi märgisega julgestusseadmed kasu vastastikusest tunnustamisest ning nende kättesaadavust, kasutuselevõttu ja kasutamist tunnustatakse kõikides liikmesriikides.
Komisjon haldab ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi julgestusseadmeid käsitleva osa all esitatud kandeid.
ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi julgestusseadmeid käsitleva osa all esitatud kanne sisaldab järgmist teavet:
kordumatu tähtnumbriline tunnus,
tootja nimi,
nimetus,
üksikasjalik konfiguratsioon vähemalt järgmisega:
riistvaraversioon,
avastamisalgoritm,
vajaduse korral süsteemitarkvara versioon,
vajaduse korral abiriistvara versioon ja
vajaduse korral tegevuskavandi versioon,
saadud standard,
seadme olek, märkides ära ühe järgmistest:
„ELi märgis”,
„ELi märgis ootel”,
„ELi märgis peatatud”,
„ELi märgis tühistatud”,
„ELi märgis aegunud”,
seadme staatuse väljaandmise kuupäev.
12.0.4. ELi märgise peatamine ja tühistamine
Komisjon võib liikmesriikide taotlusel või omal algatusel julgestusseadme ELi märgise ja ootel ELi märgise ilma eelneva teatamiseta peatada, kui ta saab teavet selle kohta, et seade ei vasta standardile, mille alusel see on heaks kiidetud. Seejuures ajakohastab komisjon vastavalt asjaomase seadme staatust ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasi julgestusseadmed käsitleva osa all esitatud kandes.
Peatatud ELi märgisega või peatatud ootel ELi märgisega julgestusseadmeid ei või enam kasutada ning juba paigaldatud seadmete käitamiseks tuleb vajaduse korral täiendavalt kasutusele võtta asendusmeetmed.
Komisjon võib liikmesriikide taotlusel või omal algatusel julgestusseadme ELi märgise või ootel ELi märgise tühistada, kui ta ei ole enam veendunud, et julgestusseade vastab standardile, mille alusel see on heaks kiidetud.
Tühistatud või aegunud ELi märgisega või ootel ELi märgisega julgestusseadet ei või enam kasutada alates kuupäevast, mil muudetakse ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasis pealkirja „Julgestusseadmed” all esitatud kannet seadme staatuse kohta.
Kui komisjon saab teavet selle kohta, et seade vastab uuesti standardile, mille alusel see on heaks kiidetud, võib ta ELi märgise või ootel ELi märgise ennistada.
12.0.5. Julgestusseadmeid käsitlevad rangemad meetmed ja riiklik heakskiit
Liikmesriigid võivad vastastikuse tunnustamise põhimõttest erandeid teha, kohaldades julgestusseadmete suhtes rangemaid meetmeid. Nad teavitavad komisjoni kõnealustest meetmetest, julgestusseadmete heakskiitmisest ja meetmetest, mis on võetud selle tagamiseks, et nende poolt heaks kiidetud julgestusseadmed vastaksid käesolevas peatükis sätestatud standarditele.
Liikmesriigid võivad vastastikuse tunnustamise põhimõttest erandeid teha, kohaldades omaenda julgestusseadmete riiklikku heakskiitmise mehhanismi. Nad teavitavad komisjoni kõnealusest mehhanismist, julgestusseadmete heakskiitmisest ja täiendavatest meetmetest, mis on võetud selle tagamiseks, et julgestusseadmed vastaksid käesolevas peatükis sätestatud standarditele.
Punktide 12.0.5.1 või 12.0.5.2 alusel riiklikul tasandil heaks kiidetud julgestusseadmed ei saa ELi märgist automaatselt.
12.1. METALLIDETEKTORVÄRAVAD (WTMD)
12.1.1. Üldpõhimõtted
12.1.1.1. |
Metallidetektorvärav (WTMD) peab suutma tuvastada üksikult või hulgi vähemalt kindlaksmääratud metallesemeid ning nendest häirega märku andma. |
12.1.1.2. |
Metallidetektorvärav peab suutma tuvastada metalleseme sõltumata selle asukohast ja asendist. |
12.1.1.3. |
Metallidetektorvärav peab olema tugevasti kinnitatud kõvale alusele. |
12.1.1.4. |
Metallidetektorväraval peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade on sisse lülitatud. |
12.1.1.5. |
Metallidetektorvärava seadistuste reguleerimisvahendid peavad olema kaitstud ja neile võivad ligi pääseda üksnes volitatud isikud. |
12.1.1.6. |
Metallidetektorvärav peab metalleseme tuvastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire vastavalt punktile 12.1.1.1. Mõlemad peavad olema märgatavad kahe meetri kauguselt. |
12.1.1.7. |
Nähtav häire peab näitama, kui tugev on metallidetektorvärava avastatud signaal. |
▼M5 —————
12.1.2. Metallidetektorväravate (WTMD) standardid
12.1.2.1. |
Metallidetektorväravate (WTMD) suhtes kohaldatakse nelja standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud rakendusotsuses C(2015) 8005. |
12.1.2.2. |
Kõik metallidetektorväravad, mida kasutatakse vaid muude isikute kui reisijate läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1. |
12.1.2.3. |
Kõik metallidetektorväravad, mida kasutatakse reisijate läbivaatuseks, peavad vastama standardile 2. |
12.1.2.4. |
Kõik metallidetektorväravad (WTMD), mis paigaldatakse alates 1. juulist 2023, peavad vastama standardile 1.1 või 2.1. |
12.1.3. Lisanõuded metallidetektorväravatele (WTMD)
Kõik metallidetektorväravad, mille paigaldamise leping sõlmiti pärast 5. jaanuari 2007, peavad suutma:
tekitada kuuldava ja/või nähtava signaali teatava protsendi metallidetektorväravat läbivate isikute puhul, kes ei põhjustanud punktis 12.1.1.1 osutatud häiret. Protsendimäära peab olema võimalik seadistada, ja
loendada kontrollitud isikuid, välja arvatud isikud, kes läbivad metallidetektorvärava vastassuunas, ja
loendada tekitatud häireid, ja
arvutada tekitatud häirete hulga protsendina kontrollitud isikute hulgast.
12.1.4. Lisanõuded metallidetektorväravate (WTMD) kasutamise kohta koos jalanõude metallidetektoriga (SMD)
12.1.4.1. |
Metallidetektorväravate kasutamisel kombineeritult jalanõude metallidetektoriga peab olema võimalik tuvastada vähemalt metallesemed nii üksikult kui ka kombineerituna ja väravat läbiva isiku selle kehapiirkonna kõrgusel, kus kõnealune metallese või kõnealused metallesemed avastati, asjaomasest esemest/asjaomastest esemetest visuaalse signaali abil märku anda. Eespool toodu ei tohi sõltuda esemete liigist, arvust ega nende asendist. |
12.1.4.2. |
Metallidetektorväravate (WTMD) kasutamisel kombineeritult jalanõude metallidetektoriga (SMD) peab olema võimalik tuvastada kõik häired, mille on põhjustanud isikuga kaasas olevad metallesemed, ja neist vähemalt kahele eri kehapiirkonnale osutades märku anda. Esimene piirkond hõlmab isiku jalgade alaosa ja ulatub maapinnast kuni 35 cm kõrguseni. Kõik ülejäänud piirkonnad asuvad esimesest piirkonnast kõrgemal. |
12.2. KÄSIMETALLIDETEKTORID (HHMD)
12.2.1. |
Käsimetallidetektor (HHMD) peab suutma tuvastada raud- ja mitteraudmetallist esemeid. Tuvastamisest ja tuvastatud metalli asukoha kindlakstegemisest antakse märku häire abil. |
12.2.2. |
Käsimetallidetektori (HHMD) seadistuste reguleerimisvahendid peavad olema kaitstud ja neile võivad ligi pääseda üksnes volitatud isikud. |
12.2.3. |
Käsimetallidetektor (HHMD) peab metalleseme tuvastamise korral andma kuuldava häire. Häire peab olema märgatav ühe meetri kauguselt. |
▼M15 —————
12.2.5. |
Käsimetallidetektoril (HHMD) peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade on sisse lülitatud. |
12.3. LÄBIVALGUSTUSSEADMED
Läbivalgustusseade peab vastama komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud üksikasjalikele nõuetele.
12.3.1. Kõik alates 1. jaanuarist 2023 paigaldatud seadmed, mida kasutatakse liidus sellise kauba ja posti ning lennuettevõtja posti ja lennuettevõtja saadetiste läbivaatamiseks, mille suhtes kohaldatakse 6. peatüki kohaseid julgestuskontrolli meetmeid, peavad võimaldama mitmikvaadet.
Pädev asutus võib objektiivsetel põhjustel lubada enne 1. jaanuari 2023 paigaldatud ühe vaatega läbivalgustusseadmeid kasutada kuni järgmiste kuupäevadeni:
enne 1. jaanuari 2016 paigaldatud ühe vaatega läbivalgustusseadmeid hiljemalt 31. detsembrini 2025;
alates 1. jaanuarist 2016 paigaldatud ühe vaatega läbivalgustusseadmeid kuni kümne aasta möödumiseni nende paigaldamisest või hiljemalt 31. detsembrini 2027, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.
Kui pädev asutus kohaldab teise lõigu sätteid, teavitab ta sellest komisjoni.
12.4. LÕHKEAINE AVASTAMISSÜSTEEMI (EDS) SEADMED
12.4.1. Üldpõhimõtted
12.4.1.1. |
Lõhkeaine avastamissüsteemi (EDS) seade peab suutma tuvastada kindlaksmääratud suurusega ja suuremaid pagasis või muudes saadetistes sisalduvaid lõhkeaine üksikkoguseid ning nendest häirega märku anda. |
12.4.1.2. |
Tuvastamine ei tohi sõltuda lõhkeaine kujust, asukohast ega asendist. |
12.4.1.3. |
EDS-seade peab andma häire kõigil järgmistel juhtudel:
—
kui selle abil tuvastatakse lõhkeaine, ja
—
kui selle abil tuvastatakse ese, mis takistab lõhkeaine tuvastamist, ja
—
kui koti või saadetise sisu on analüüsimiseks liiga tihe.
|
12.4.2. EDS-seadmete standardid
12.4.2.1. Kõik EDS-seadmed peavad vastama järgmistele nõuetele:
enne 1. septembrit 2014 paigaldatud seadmed peavad vastama vähemalt standardile 2;
ajavahemikul 1. septembrist 2014 kuni 31. augustini 2022 paigaldatud seadmed peavad vastama vähemalt standardile 3;
ajavahemikul 1. septembrist 2022 kuni 31. augustini 2026 paigaldatud seadmed peavad vastama vähemalt standardile 3.1;
alates 1. septembrist 2026 paigaldatud seadmed peavad vastama vähemalt standardile 3.2.
12.4.2.2. Standard 2 kaotab kehtivuse 1. septembril 2021.
12.4.2.3. Standardile 2 vastavate EDS-seadmete kasutamise pikendamise lubamiseks eristatakse nelja lennujaamakategooriat:
I kategooria – lennujaam, mida kasutas 2019. aastal üle 25 miljoni reisija;
II kategooria – lennujaam regulaarlendudega vähemalt ühte käesoleva määruse liites 5-A loetletud kolmandasse riiki (välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik);
III kategooria – iga liikmesriigi puhul 2019. aasta suurima lennuliiklusmahuga lennujaam, kui neid ei ole veel loetletud I või II kategoorias;
IV kategooria – muu lennujaam.
12.4.2.4. Pädev asutus võib lubada standardile 2 vastavate EDS-seadmete kasutamist vastavalt järgmisele tabelile alates 1. septembrist 2021 kuni:
|
Standardile 2 vastav EDS-seade, mis on paigaldatud enne 1. jaanuari 2011 |
Standardile 2 vastav EDS-seade, mis on paigaldatud ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 1. septembrini 2014 |
I kategooria lennujaamad |
1. märts 2022 |
1. märts 2023 |
II või III kategooria lennujaamad |
1. september 2022 |
1. september 2023 |
IV kategooria lennujaamad |
1. märts 2023 |
1. märts 2024 |
Lisaks võib pädev asutus kuni 1. septembrini 2022 lubada standardile 2 vastava EDS-seadme kasutamist sellise kauba ja posti ning lennuettevõtja posti ja lennuettevõtja saadetiste läbivaatamiseks, mille suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli meetmeid vastavalt 6. peatükile.
12.4.2.5. Pädev asutus teavitab komisjoni, kui ta lubab kasutada standardile 2 vastavat EDS-seadet alates 1. septembrist 2021.
12.4.2.6. Kõik käsipagasi läbivaatuseks projekteeritud EDS-seadmed peavad vastama vähemalt standardile C1.
12.4.2.7. Kõik EDS-seadmed, mis on projekteeritud sülearvuteid ja teisi suuri elektriseadmeid sisaldava käsipagasi läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile C2.
12.4.2.8. Kõik EDS-seadmed, mis on projekteeritud sülearvuteid ja teisi suuri elektriseadmeid ning vedelikke, aerosoole ja geele sisaldava käsipagasi läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile C3.
12.4.2.9. Kõik standardile C3 vastavad EDS-seadmed loetakse samaväärseks LEDS-seadmetega, mis vastavad vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatuse standardile 2.
12.4.3. EDS-seadmete kuvakvaliteedile esitatavad nõuded
EDS-seadme kuva kvaliteet peab vastama komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud üksikasjalikele nõuetele.
12.5. OHUKUJUTISE KUVA TUVASTAMISE (TIP) SÜSTEEM
12.5.1. Üldpõhimõtted
12.5.1.1. |
Ohukujutise kuva tuvastamise (TIP) süsteem peab suutma kuvada kombineeritud ohukujutisi (CTI) või fiktiivseid ohukujutisi (FTI). Kombineeritud ohukujutised (CTI) on ohtlikke esemeid sisaldavate kottide või muude saadetiste röntgenkujutised. Fiktiivsed ohukujutised (FTI) on ohtlike esemete röntgenkujutised, mis kuvatakse läbivaadatavate kottide või muude saadetiste röntgenkujutistele. Ohtlike esemete kujutised kuvatakse läbivaadatavate kottide ja muude saadetiste röntgenkujutisel ühtlaselt ja mitte kindlasse kohta. Kuvatavate kombineeritud ohukujutiste (CTI) ja fiktiivsete ohukujutiste (FTI) protsenti peab olema võimalik kindlaks määrata. Kombineeritud ohukujutiste puhul:
a)
kasutuskontseptsiooniga peab olema tagatud, et läbivaataja ei näe läbivalgustusseadme või EDS-seadme abil läbivaadatavaid kotte ega muid saadetisi ja ei saa kindlaks teha, kas talle kuvatakse või võidakse kuvada kombineeritud ohukujutis (CTI), ja
b)
TIP-süsteem ja ohukujutiste kogu peavad suutma mõistlikkuse piires tagada, et läbivaatajale ei kuvata vähemalt 12 kuu jooksul üht ja sama kombineeritud ohukujutist (CTI). ▼M15 ————— |
12.5.1.2. |
TIP-süsteem ei tohi halvendada läbivalgustusseadmete või EDS-seadmete tööd ega tavapärast toimimist. Läbivaatuse teostajat ei teavitata ette kombineeritud ohukujutise (CTI) või fiktiivse ohukujutise (FTI) kuvamisest või sellest, et see on kuvatud, enne kui ilmub sellekohane teade vastavalt punktile 12.5.2.2. |
12.5.1.3. |
TIP-süsteemi haldamise vahendid peavad olema kaitstud ja neile pääsevad ligi üksnes volitatud isikud. |
12.5.1.4. |
Süsteemi kasutaja määrab TIP-süsteemi administraatori, kes vastutab TIP-süsteemi konfiguratsiooni haldamise eest. |
12.5.1.5. |
Pädev asutus kontrollib korrapäraselt TIP-süsteemide nõuetekohast rakendamist ning tagab süsteemide õige konfiguratsiooni, sh kombineeritud ohukujutiste (CTI) ja fiktiivsete ohukujutiste (FTI) kasutamise korral nende realistliku ja asjakohase kuvamise, nõuetele vastavuse ning ajakohastatud virtuaalkujutiste kogu olemasolu. |
12.5.2. TIP-süsteemi ülesehitus
12.5.2.1. |
TIP-süsteem sisaldab vähemalt järgmist:
a)
kombineeritud ohukujutiste (CTI) või fiktiivsete ohukujutiste (FTI) kogu; ja
b)
teadete esitamise ja kustutamise vahendid, ning
c)
konkreetsete läbivaatuse teostajate reageeringute tulemuste talletamise ja esitamise vahendid. |
12.5.2.2. |
TIP-süsteem esitab läbivaatuse teostajale teate kõikidel järgmistel juhtudel:
a)
läbivaatuse teostaja reageeris ja kuvati kombineeritud ohukujutis (CTI) või fiktiivne ohukujutis (FTI);
b)
läbivaatuse teostaja ei reageerinud ja kuvati kombineeritud ohukujutis (CTI) või fiktiivne ohukujutis (FTI);
c)
läbivaatuse teostaja reageeris, ehkki kombineeritud ohukujutist (CTI) ega fiktiivset ohukujutist (FTI) ei kuvatud;
d)
kombineeritud ohukujutise (CTI) või fiktiivse ohukujutise (FTI) kuvamise katse ebaõnnestus ning pagasi läbivaatuse teostaja nägi seda. Teade kuvatakse nii, et see ei varja sellega seotud koti või muu saadetise kujutist. Teade on nähtav, kuni läbivaatuse teostaja selle kustutab. Punktides a ja b osutatud juhtudel ilmub teade koos kombineeritud ohukujutise (CTI) või fiktiivse ohukujutisega (FTI). |
12.5.2.3. |
Juurdepääsu puhul sellistele läbivalgustusseadmetele, millele on paigaldatud TIP-süsteem, mida ka kasutatakse, on nõutav, et läbivaatuse teostaja kasutab kordumatut identifitseerimistunnust. |
12.5.2.4. |
TIP-süsteemiga on võimalik säilitada üksikute läbivaatuse teostajate reageeringute tulemusi vähemalt 12 kuu jooksul ning aruannete esitamist võimaldaval kujul. |
12.5.2.5. |
TIP-süsteemi ülesehituse suhtes kohaldatakse ka komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005 sätestatud üksikasjalikke nõudeid. |
12.6. LÕHKEAINE JÄLGEDE AVASTAMISE (ETD) SEADE
12.6.1. |
Lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme abil peab olema võimalik koguda ja analüüsida tahkeid osakesi või aurustunud osakesi saastatud pindadelt või pagasi või muude saadetiste sisult ning anda lõhkeaine olemasolust märku häire abil. Läbivaatuseks kasutatav ETD-seade peab vastama kõikidele järgmistele nõuetele:
a)
seadme tarvikuid ei tohi kasutada muudel kui tootja soovitatud tingimustel ega juhul, kui selgub, et kõnealuste tarvikute tõhusus on kasutamise käigus vähenenud;
b)
ETD-seadet võib kasutada ainult keskkonnas, mis on asjaomase seadme puhul heaks kiidetud. Tuleb sätestada standardid ETD-seadme kasutamiseks tahkete osakeste ja auruproovide võtmisel. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
12.6.2. |
Tahkete osakeste analüüsil põhinevate lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadmete standardit kohaldatakse alates 1. septembrist 2014 kasutusele võetavate ETD-seadmete suhtes. |
▼M15 —————
12.7. VEDELA LÕHKEAINE AVASTAMISE SÜSTEEMI (LEDS) SEADMED
12.7.1. Üldpõhimõtted
12.7.1.1. |
Vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seade peab suutma avastada ohtlikke aineid vedelikes, aerosoolides ja geelides vähemalt kindlaksmääratud üksikkogustes ning anda sellest häire abil märku. |
12.7.1.2. |
Seadet kasutatakse nii, et pakendi asukoht ja asend tagaksid avastamissuutlikkuse täieliku ärakasutamise. |
12.7.1.3. |
Seade annab häire kõigil järgmistel juhtudel:
a)
kui selle abil avastatakse ohtlik aine;
b)
kui selle abil avastatakse ese, mis takistab ohtliku aine avastamist;
c)
kui see ei suuda hinnata, kas vedelik, aerosool või geel on ohutu või mitte;
d)
kui läbivaadatava koti sisu on analüüsimiseks liiga tihe. |
▼M2 —————
12.7.2. Vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmete standardid
12.7.2.1. |
Vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmete suhtes kohaldatakse kolme standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
12.7.2.2. |
Kõik vedela lõhkeaine avastamise süsteemi (LEDS) seadmed peavad vastama standardile 2. |
▼M2 —————
▼M15 —————
12.8. UUSI TEHNOLOOGIAID KASUTAVAD LÄBIVAATUSMEETODID
12.8.1. |
Liikmesriik võib lubada läbivaatusmeetodit, mis kasutab käesolevas määruses sätestamata uusi tehnoloogiaid, tingimusel et:
a)
seda kasutatakse uue läbivaatusmeetodi hindamiseks, ja
b)
see ei mõjuta negatiivselt üldist julgestuse taset, ja
c)
asjaomastele isikutele, sealhulgas reisijatele, antakse asjakohast teavet katse tegemise kohta. |
12.8.2. |
Enne läbivaatusmeetodi kavandatud kasutuselevõtmist teavitab asjaomane liikmesriik kirjalikult komisjoni ja teisi liikmesriike kavandatavast uuest läbivaatusmeetodist, mida ta kavatseb lubada, ja lisab hinnangu selle kohta, kuidas tagatakse uue meetodi kasutamise vastavus punkti 12.8.1 alapunkti b nõuetele. Teade peab sisaldama ka üksikasjalikku teavet meetodi või menetluse kasutamise kavandatavate asukohtade ja kavandatud hindamisperioodi pikkuse kohta. |
12.8.3. |
Kui komisjon annab liikmesriigile positiivse vastuse või kui kolme kuu jooksul alates kirjaliku taotluse kättesaamisest ei ole vastust saabunud, võib liikmesriik lubada uusi tehnoloogiaid rakendava läbivaatusmeetodi kasutusele võtta. Kui komisjon ei ole veendunud, et kavandatud läbivaatusmeetod annab piisava tagatise, et lennundusjulgestuse üldine tase liidus säilib, teatab komisjon sellest liikmesriigile kolme kuu jooksul alates punktis 12.8.2 osutatud teate kättesaamisest ning selgitab oma kahtlusi. Sel juhul ei alusta asjaomane liikmesriik läbivaatusmeetodi kasutamist enne, kui komisjon on sellega rahul. |
12.8.4. |
Iga uusi tehnoloogiaid kasutava läbivaatusmeetodi puhul võib hindamisperiood kesta kuni 18 kuud. Komisjon võib kõnealust hindamisperioodi pikendada kuni 12 kuu võrra tingimusel, et liikmesriik esitab pikendusele piisava põhjenduse. |
12.8.5. |
Asjaomase liikmesriigi pädev asutus esitab hindamisperioodi jooksul vähemalt iga kuue kuu järel komisjonile hindamist käsitleva arenguaruande. Komisjon teavitab teisi liikmesriike arenguaruande sisust. Kui arenguaruandeid ei esitata, võib komisjon nõuda liikmesriigilt katse lõpetamist. |
12.8.6. |
Kui komisjon ei ole aruande alusel veendunud, et katsetatav läbivaatusmeetod annab piisava tagatise, et üldine lennundusjulgestuse tase liidus säilib, teatab komisjon liikmesriigile, et katse on peatatud ajani, mil suudetakse anda kõnealune tagatis. |
12.8.7. |
Hindamisperiood ei tohi olla pikem kui 30 kuud. |
12.9. POMMIKOERAD
12.9.1. Üldpõhimõtted
12.9.1.1. |
Pommikoerad peavad suutma avastada kindlaksmääratud suurusega ja suuremaid lõhkeaine üksikkoguseid ning nendest märku anda. |
12.9.1.2. |
Avastamine ei tohi sõltuda lõhkeaine kujust, asukohast ega asendist. |
12.9.1.3. |
Kui pommikoer avastab komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D nimetatud lõhkeaine, annab ta sellest märku passiivse reaktsiooniga. |
12.9.1.4. |
Pommikoera ja tema juhti võidakse läbivaatamisel kasutada juhul, kui nad on tunnustatud nii eraldi kui ka meeskonnana. |
12.9.1.5. |
Pommikoerale ja tema juhile korraldatakse esmast ja korduvat koolitust, et tagada nõutavate oskuste omandamine ja säilitamine ning vajaduse korral uute oskuste omandamine. |
12.9.1.6. |
Tunnustuse saamiseks peab pommikoera meeskond, mis koosneb pommikoerast ja tema juhist/juhtidest, olema edukalt läbinud vastava koolituse. |
12.9.1.7. |
Pommikoera meeskonnale annab tunnustuse pädev asutus või tema esindaja vastavalt rakendusotsuse C(2015) 8005 liidetele 12-E ja 12-F. Pädev asutus võib anda loa teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt koolitatud ja/või tunnustatud pommikoera meeskondade lähetamiseks ja kasutamiseks, tingimusel, et ta on vastavalt käesoleva lisa liitele 12-P ametlikult kokku leppinud vastavates rollides ja kohustustes, millega tagatakse kõigi käesoleva lisa punkti 12.9 nõuete täitmine. Kui selline kokkulepe puudub, vastutab kõigi käesoleva lisa punkti 12.9 nõuete täitmise eest täielikult selle liikmesriigi pädev asutus, kuhu pommikoera meeskond lähetatakse ja kus seda kasutatakse. |
12.9.1.8. |
Kui pädev asutus on oma tunnustuse andnud, võib pommikoera meeskonda kasutada julgestusalase läbivaatuse teostamisel, kasutades vabajooksu või lõhkeaine kaughaistmise meetodit. |
12.9.2. Pommikoertega seotud standardid
12.9.2.1. |
Pommikoertega seotud toimivusnõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D. |
12.9.2.2. |
Isikute, käsipagasi, muude isikute kui reisijatega kaasas olevate esemete, sõidukite, õhusõidukite, pardavarude ja lennujaamavarude ning lennujaama julgestuspiirangualade läbivaatamiseks kasutatav pommikoera meeskond peab vastama avastamist käsitlevale standardile 1. |
12.9.2.3. |
Registreeritud pagasi, lennuettevõtja posti, lennuettevõtja saadetiste, lasti ja posti läbivaatamiseks kasutatav pommikoera meeskond peab vastama avastamist käsitlevale standardile 2. |
12.9.2.4. |
Pommikoera meeskonda, kes on tunnustatud avastama lõhkeaineid, kasutades lõhkeaine kaughaistmise meetodit, võib kasutada üksnes lasti, kuid mitte muude. standardis 2 sätestatud kohtade läbivaatamiseks. |
12.9.2.5. |
Pommikoer, keda kasutatakse lõhkeainete avastamiseks, peab olema varustatud asjakohaste vahenditega, mis võimaldavad pommikoera selgelt identifitseerida. |
12.9.2.6. |
Lõhkeainete avastamisel peab pommikoeraga kaasas olema juht, kes on tunnustatud pommikoertega töötamiseks. |
12.9.2.7. |
Vabajooksu meetodi jaoks tunnustatud pommikoeral tohib olla ainult üks juht. Üks juht võib saada tunnustuse maksimaalselt kahe pommikoera juhtimiseks. |
12.9.2.8. |
Lõhkeaine kaughaistmise meetodi jaoks tunnustatud pommikoeral tohib olla maksimaalselt kuni kaks juhti. |
12.9.3. Koolitusnõuded
Üldised koolitusega seotud kohustused
12.9.3.1. |
Pommikoera meeskonna koolitus hõlmab teoreetilist ja praktilist väljaõpet ning väljaõpet töökohal. |
12.9.3.2. |
Pädev asutus peab koolituskursuste sisu kindlaks määrama või seda tunnustama. Pommikoera juhi teoreetiline koolitus peab hõlmama punkti 11.2 sätteid, mis on seotud konkreetse töökeskkonna või konkreetsete töökeskkondadega, mille kohta pommikoera meeskond on tunnustuse saanud. |
12.9.3.3. |
Koolituse viib läbi pädev asutus või tema esindaja, kasutades selleks punkti 11.5 kohaselt kvalifitseeritud instruktoreid. |
12.9.3.4. |
Lõhkeainete avastamiseks väljaõpetatavad koerad on eriotstarbelised koerad. |
12.9.3.5. |
Koolituse ajal kasutatakse lõhkeaineid simuleerivaid õppevahendeid. |
12.9.3.6. |
Kõik isikud, kes puutuvad õppevahenditega kokku, saavad vastava koolituse, et vältida saastamist. |
Pommikoera meeskondade esmakoolitus
12.9.3.7. |
Pommikoera meeskond läbib esmase koolituse, mis on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 punktis 12.9.3 sätestatud kriteeriumidega. |
12.9.3.8. |
Pommikoera meeskonna esmakoolitus hõlmab praktilist väljaõpet tulevases töökeskkonnas. |
Pommikoera meeskondade korduvkoolitus
12.9.3.9. |
Pommikoer ja tema juht peavad täitma korduvkoolituse nõudeid nii eraldi kui ka meeskonnana. |
12.9.3.10. |
Korduvkoolituse eesmärk on säilitada esmakoolituse käigus omandatud oskused ja julgestusalaste arengutega seoses omandatud oskused. |
12.9.3.11. |
Pommikoera meeskonna korduvkoolitus toimub vähemalt iga kuue nädala järel. Korduvkoolituse minimaalne kestus on neli tundi iga kuue nädala järel. |
12.9.3.12. |
Punkti 11 ei kohaldata juhul, kui pommikoera õpetatakse vähemalt kord nädalas tundma ära kõiki komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D loetletud aineid. |
Pommikoera meeskondade väljaõpet käsitlevad andmed
12.9.3.13. |
Nii pommikoera kui ka tema juhi esmast koolitust ja korduvkoolitust käsitlevaid andmeid säilitatakse vähemalt nende töölepingu jooksul ja need tehakse nõudmise korral pädevale asutusele kättesaadavaks. |
Pommikoera meeskondade jooksev koolitus
12.9.3.14. |
Läbivaatuse teostamiseks kasutatavale pommikoerale viiakse jooksvalt läbi koolitusi, et ta vastaks komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D sätestatud toimivusnõuetele. |
12.9.3.15. |
Jooksvaid koolitusi korraldatakse korduva pistelise koolitusena tööperioodi jooksul ja selle ajal hinnatakse pommikoera avastamisvõimet tunnustatud õppevahendite abil. |
12.9.4. Tunnustamine
12.9.4.1. |
Tunnustamise abil tagatakse, et hinnatakse kõiki järgmisi oskusi:
a)
pommikoera suutlikkus vastata komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-D sätestatud toimivusnõuetele;
b)
pommikoera suutlikkus anda passiivse viitamisega märku lõhkeaine olemasolust;
c)
pommikoera ja tema juhi/juhtide suutlikkus töötada tulemusliku meeskonnana;
d)
juhi suutlikkus juhtida pommikoera õigesti, tõlgendada asjakohaselt pommikoera reaktsiooni lõhkeaine leidmisel ja reageerida asjakohaselt pommikoera reaktsioonile. |
12.9.4.2. |
Tunnustamise ajal simuleeritakse pommikoera meeskonna kõiki töökeskkondi. |
12.9.4.3. |
Pommikoera meeskond peab edukalt läbima väljaõppe kõikide töökeskkondade puhul, mille suhtes tunnustust taotletakse. |
12.9.4.4. |
Tunnustamine toimub komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liidete 12-E ja 12-F kohaselt. |
12.9.4.5. |
Tunnustamise kehtivuse periood ei tohi olla pikem kui 12 kuud. |
12.9.5. Kvaliteedikontroll
12.9.5.1. |
Pommikoera meeskonna suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusotsuse C(2015) 8005 liites 12-G sätestatud kvaliteedikontrollimeetmeid. |
12.9.6. Läbivaatusmeetodid
Täiendavad üksikasjalikud nõuded on esitatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
12.10. METALLIDETEKTORID (MDE)
Üksikasjalikud nõuded metallidetektori (MDE) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
12.11. TURVASKANNERID
12.11.1. Üldpõhimõtted
Turvaskanner on inimeste läbivaatamise süsteem, mis võimaldab avastada metallist ja mittemetallist esemeid, mis erinevad inimese nahast ja mida kantakse kehal või riiete sees.
Turvaskanner koos kujutist analüüsiva töötajaga võib koosneda avastamissüsteemist, mis loob kujutise inimese kehast, et kõnealune töötaja saaks seda analüüsida ja teha kindlaks, et läbivaadatav isik ei kannaks oma kehal metallist või mittemetallist eset, mis eristub inimese nahast. Kui kujutist analüüsiv töötaja teeb sellise eseme kindlaks, teatatakse läbivaatuse teostajale selle asukoht täiendavaks kontrolliks. Sel juhul käsitatakse kujutist analüüsivat töötajat avastamissüsteemi lahutamatu osana.
Ohtlike esemete automaatse avastamise funktsiooniga turvaskanner võib koosneda avastamissüsteemist, mis automaatselt avastab metallist ja mittemetallist esemed, mis erinevad inimese nahast ja mida läbivaadatav inimene kannab kehal. Kui süsteem teeb sellise eseme kindlaks, näidatakse läbivaatuse teostajale kriipsujukul selle asukoht.
Reisijate läbivaatuseks kasutatav turvaskanner peab vastama kõikidele järgmistele standarditele:
turvaskannerid võimaldavad avastada vähemalt kindlaksmääratud metallist ja mittemetallist esemed, sh lõhkeained, üksikult ja koos teiste esemetega ja annavad sellest häirega märku;
avastamine ei sõltu eseme asukohast ega asendist;
süsteemil peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade on sisse lülitatud;
turvaskannerid peavad olema paigutatud nii, et nende toimivust ei mõjuta häireallikad;
turvaskannerite nõuetekohast toimimist katsetatakse iga päev;
turvaskannerit kasutatakse kooskõlas tootja poolt ettenähtud kasutuskontseptsiooniga.
Reisijate läbivaatuseks kasutatavad turvaskannerid võetakse kasutusele ja neid kasutatakse kooskõlas nõukogu soovitusega 1999/519/EÜ ( 26 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/35/EL ( 27 ).
12.11.2. Turvaskannerite standardid
Turvaskannerite toimivusnõuded on sätestatud liites 12-K, mis liigitatakse salastatuse kategooriasse „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” ning mida käsitletakse vastavalt otsusele (EL, Euratom) 2015/444.
Alates käesoleva määruse jõustumisest peavad turvaskannerid vastama liites 12-K määratletud standardile.
12.11.2.1. |
Kõik turvaskannerid peavad vastama standardile 1. Standard 1 kaotab kehtivuse 1. jaanuaril 2022. |
12.11.2.2. |
Standardit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 paigaldatud turvaskannerite suhtes. |
12.11.2.3. |
Standardit 2.1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021 paigaldatud turvaskannerite suhtes. |
12.12. JALANÕUDE METALLIDETEKTORID
12.12.1. Üldpõhimõtted
12.12.1.1. |
Jalanõude metallidetektor (SMD) peab suutma tuvastada vähemalt kindlaksmääratud metallesemeid nii üksikult kui ka koos ning nendest häirega märku andma.. |
12.12.1.2. |
Jalanõude lõhkeainedetektor (SED) peab suutma tuvastada vähemalt kindlaksmääratud lõhkeaineid ning nendest häirega märku andma. |
12.12.1.3. |
SMD- ja SED-seadmed peavad suutma tuvastada metalleseme või lõhkeaine sõltumata selle asukohast ja asendist. |
12.12.1.4. |
SMD- ja SED-seadmed tuleb paigutada kindlale alusele. |
12.12.1.5. |
Nii SMD- kui ka SED-seadmel peab olema visuaalne näidik, mis näitab, et seade töötab. |
12.12.1.6. |
SMD- ja SED-seadmete seadistamise vahendid peavad olema kaitstud, nii et neile võivad ligi pääseda üksnes volitatud isikud. |
12.12.1.7. |
SMD-seade peab punkti 12.12.1.1. kohaselt metalleseme avastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire. Mõlemat liiki häired peavad olema tajutavad ühe meetri kauguselt. |
12.12.1.8. |
SED-seade peab punkti 12.12.1.2. kohaselt lõhkeaine avastamise korral edastama nii nähtava kui ka kuuldava häire. Mõlemat liiki häired peavad olema tajutavad ühe meetri kauguselt. |
12.12.2. SMD-seadme standardid
12.12.2.1. |
SMD-seadme suhtes kohaldatakse kaht standardit. Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
12.12.2.2. |
Kõik SMD-seadmed, mida kasutatakse vaid muude isikute kui reisijate läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1. |
12.12.2.3. |
Kõik reisijate läbivaatuseks kasutatavad SMD-seadmed peavad vastama standardile 2. |
12.12.2.4. |
Kõik SMD-seadmed peavad võimaldama selgitada metallidetektorvärava (WTMD) tekitatud häireid alates kinga toetuspinnast kuni vähemalt 35 cm kõrgusele. |
12.12.3. SED-seadme standardid
12.12.3.1. |
Kõnealuse standardi üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
12.13. AUTOMAATTUVASTUSE TARKVARA (ACS)
12.13.1. Üldpõhimõtted
12.13.1.1. |
Automaattuvastuse tarkvara (ACS) peab suutma kõikide läbivalgustus- või EDS-seadme abil kuvatud röntgenkujutiste puhul kindlaks teha, kas need võivad sisaldada ohtlikke esemeid, ja peaks suutma automaatselt tuvastada lihtsaid kujutisi, kus ohtlikke esemeid ei leidu. |
12.13.1.2. |
Automaattuvastuse tarkvara (ACS) peab kuvama läbivaatuse teostajale kujutised, mis sisaldavad võimalikke ohuallikaid, või mis on tarkvara abil analüüsimiseks liiga keerulised. |
12.13.1.3. |
Automaattuvastuse tarkvara (ACS) ei tohi halvendada läbivalgustusseadmete ja EDS-seadmete tööd ega tavapärast toimimist. |
12.13.1.4. |
Kui automaattuvastuse tarkvara (ACS) on sisse lülitatud, antakse läbivaatuse teostajale sellest visuaalse näidiku abil teada. |
12.13.1.5. |
EDS-seadmega kasutamise puhul ei tohi automaattuvastuse tarkvara (ACS) takistada häire andmist. |
12.13.1.6. |
Automaattuvastuse tarkvara (ACS) ei lahenda läbivalgustusseadme või EDS-seadme abil kuvatud kombineeritud ohukujutisi ja röntgenkujutisi, mis sisaldavad TIP-süsteemi esitatud fiktiivseid ohukujutisi (FTI). |
12.13.1.7. |
Automaattuvastuse tarkvara (ACS) haldamise vahendid peavad olema kaitstud ja neile pääsevad ligi üksnes volitatud isikud. |
12.13.2. Toimivusnõuded
12.13.2.1. |
Üksikasjalikud nõuded automaattuvastuse tarkvara (ACS) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
12.14. LÕHKEAINE AURUDE AVASTAMISE SEADE (EVD-SEADE)
12.14.1. EVD-seadme standardid
12.14.1.1. |
Kõik EVD-seadmed, mida kasutatakse registreeritud pagasi või lennukauba läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 1. |
12.14.1.2. |
Kõik EVD-seadmed, mida kasutatakse reisijate või käsipagasi läbivaatuseks, peavad vastama vähemalt standardile 3. |
12.14.1.3. |
Kõnealuste standardite üksikasjalikud nõuded on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005. |
LIIDE 12-A
Üksikasjalikud nõuded metallidetektorväravate (WTMD) ja jalanõude metallidetektorite (SMD) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-B
Üksikasjalikud nõuded automaattuvastuse tarkvara (ACS) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-C
Üksikasjalikud nõuded vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatamise seadmete toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-D
Üksikasjalikud nõuded pommikoerte toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-E
Üksikasjalikud nõuded pommikoerte tunnustamise korra kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-F
Üksikasjalikud nõuded pommikoerte tunnustamisega seotud testimiskoha ja -tingimuste kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-G
Üksikasjalikud nõuded pommikoerte kvaliteedikontrollinõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-H
Üksikasjalikud nõuded vabajooksul pommikoera kasutamise meetodeid käsitlevate standardite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-I
Üksikasjalikud nõuded pommikoerte puhul kasutatavat lõhkeaine kaughaistmise meetodit käsitlevate standardite kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-J
Üksikasjalikud nõuded metallidetektorite (MDE) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-K
Üksikasjalikud nõuded turvaskannerite toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-L
Üksikasjalikud nõuded lõhkeaine jälgede avastamise (ETD) seadme toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-M
Üksikasjalikud nõuded automaattuvastuse tarkvara (ACS) toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-N
Üksikasjalikud nõuded jalatsites paiknevate lõhkeainete avastamise (SED) seadmete toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-O
Üksikasjalikud nõuded lõhkeaine aurude avastamise (EVD) seadmete toimivusnõuete kohta on sätestatud komisjoni rakendusotsuses C(2015) 8005.
LIIDE 12-P
POMMIKOERA MEESKONDADE KASUTAMIST TOETAVATE PÄDEVATE ASUTUSTE VAHELINE VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM
Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi on koostanud järgmised osalised:
Pommikoera meeskondade kasutamiseks toetust saav pädev asutus:
…
Pommikoera meeskondade kasutamist toetav(ad) pädev(ad) asutus(ed):
…
Määratakse kindlaks järgmised ülesanded ( 28 ) selle tagamiseks, et pommikoera meeskondade kasutamine vastaks ELis kehtivatele nõuetele:
Koolituskursuste sisu kindlaksmääramise või tunnustamise eest vastutav pädev asutus:
…
Pommikoera meeskondade tunnustamise eest vastutav pädev asutus:
…
Välise kvaliteedikontrolli eest vastutav pädev asutus:
…
Memorandumi kehtivusaeg:
Kuupäev:
Allkirjad:
( 1 ) Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 272/2009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid (ELT L 91, 3.4.2009, lk 7).
( 2 ) Komisjoni rakendusotsus C(2015) 8005 (final), millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks ja millega tunnistatakse kehtetuks 13. aprilli 2010. aasta otsus (2010) 774.
( 3 ) Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17).
( 4 ) Kuna Island ei ole liidu tolliterritooriumi osa, käsitatakse Islandit käesoleva lisa punkti 6.8.7 kohaldamisel kolmanda riigina.
( 5 ) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).
( 6 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).
( 7 ) Komisjoni määrus (EÜ) nr 748/2009, 5. august 2009, nimekirja kohta õhusõiduki käitajatest, kes teostasid direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud lennutegevusi 1. jaanuaril 2006 või pärast seda, millega täpsustatakse iga õhusõiduki käitajat haldav liikmesriik (ELT L 219, 22.8.2009, lk 1).
( 8 ) Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).
( 9 ) Islandi lennuettevõtjad, käitajad ja üksused kohaldavad rakendusotsuse C(2015) 8005 lisa punkte 6.7.3 ja 6.7.4.
( 10 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).
( 11 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).
( 12 ) Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).
( 13 ) Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik.
( 14 ) ELi või EMPsse veetav lennukaup või -post või õhusõiduk tähendab käesoleval valideerimise kontrollkaardil liitu ning Islandile, Norrasse ja Šveitsi suunduvat lennukaupa või -posti või õhusõidukit.
( 15 ) Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik.
( 16 ) ELi või EMPsse suunduv lennukaup või -post või õhusõiduk tähendab käesoleval valideerimise kontrollkaardil liitu ning Islandile, Norrasse ja Šveitsi suunduvat lennukaupa või -posti või õhusõidukit.
( 17 ) Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik.
( 18 ) ELi või EMPsse veetav lennukaup või -post või õhusõiduk tähendab käesoleval valideerimise kontrollkaardil liitu ning Islandile, Norrasse ja Šveitsi suunduvat lennukaupa või -posti või õhusõidukit.
( 19 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).
( 20 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).
( 21 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).
( 22 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132).
( 23 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6)
( 24 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9. juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).
( 25 ) Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).
( 26 ) Nõukogu soovitus 1999/519/EÜ, 12. juuli 1999, üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz) (EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59).
( 27 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ (ELT L 179, 29.6.2013, lk 1).
( 28 ) Vajaduse korral võib käesolevasse vastastikuse mõistmise memorandumisse lisada täiendavaid üksikasju ja seda vastavalt vajadusele muuta, et täpsustada asjaomaste asutuste ülesandeid ja määrata kindlaks käesoleva memorandumi kohaldamisala.