02008D0616 — ET — 25.04.2024 — 001.001
Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu
NÕUKOGU OTSUS 2008/616/JSK, 23. juuni 2008, (ELT L 210 6.8.2008, lk 12) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
nr |
lehekülg |
kuupäev |
||
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2024/982, 13. märts 2024, |
L 982 |
1 |
5.4.2024 |
NÕUKOGU OTSUS 2008/616/JSK,
23. juuni 2008,
millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega
1. PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Eesmärk
Käesoleva otsuse eesmärk on kehtestada haldus- ja tehnilised sätted, mis on vajalikud otsuse 2008/615/JSK rakendamiseks, eelkõige DNA-andmete, sõrmejälgede andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuseks, nagu on sätestatud nimetatud otsuse 2. peatükis, ja samuti otsuse 5. peatükis sätestatud muude koostöövormide jaoks.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
„otsing” ja „võrdlus”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artiklites 3, 4 ja 9 – menetlused, mille abil määratakse kindlaks, kas esineb vastavalt DNA-andmete või sõrmejälgede kokkulangevust, millest üks liikmesriik on teatanud, ja DNA-andmed või sõrmejälgede andmed on salvestatud ühe või mitme liikmesriigi või kõikide liikmesriikide andmebaasides;
„automatiseeritud otsing”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artiklis 12 – sidusjuurdepääs ühe või mitme liikmesriigi või kõikide liikmesriikide andmebaasidele andmetega tutvumiseks;
„DNA-profiil” – tähe- või numbrikood, mis väljendab inimese analüüsitud DNA proovi mittekodeeriva osa identifitseerimistunnuseid, st DNA erinevate piirkondade (lookuste) konkreetne molekulaarstruktuur;
„DNA mittekodeeriv osa” – kromosoomi piirkonnad, mida geneetiliselt ei ekspresseerita, st mis teadaolevalt ei kindlusta organismi mingite funktsionaalsete omadustega;
„DNA viiteandmed” – DNA-profiil ja viitenumber;
„DNA viiteprofiil” – identifitseeritud isiku DNA-profiil;
„identifitseerimatu DNA-profiil” – kuritegude uurimise käigus kogutud jälgedelt saadud DNA-profiil, mis kuulub seni identifitseerimata isikule;
„märkus” – liikmesriigi andmebaasis DNA-profiili kohta tehtud märge, mis näitab, et selle DNA-profiiliga on juba esinenud kokkulangevus teise liikmesriigi sooritatud otsingul või võrdlemisel;
„sõrmejälgede andmed” – sõrmejäljekujutised, latentsed sõrmejäljekujutised, peopesa kujutised, latentsed peopesa kujutised ning selliste kujutiste mallid (kodeeritud üksikasjad), kui need on salvestatud automatiseeritud andmebaasi ja neid käsitletakse selles;
„sõidukite registreerimisandmed” – käesoleva otsuse lisa 3. peatükis määratletud andmekogum;
„üksikjuht”, millele viidatakse otsuse 2008/615/JSK artikli 3 lõike 1 teises lauses, artikli 9 lõike 1 teises lauses ja artikli 12 lõikes 1 – üksainus uurimis- või süüdistustoimik. Kui selline toimik sisaldab mitut DNA-profiili, sõrmejälgede andmeühikut või sõidukite registreerimisandmete andmeühikut, võib need edastada ühe taotlusena.
▼M1 —————
6. PEATÜKK
POLITSEIKOOSTÖÖ
Artikkel 17
Ühispatrullid ja muud ühisoperatsioonid
Algatuse ühisoperatsiooni loomiseks võivad teha iga liikmesriigi pädevad asutused. Enne konkreetse operatsiooni algust võivad lõikes 2 nimetatud pädevad asutused sõlmida kirjaliku või suulise kokkuleppe, milles võidakse käsitleda järgmiseid üksikasju:
liikmesriikide pädevad asutused operatsiooni läbiviimiseks;
operatsiooni konkreetne eesmärk;
vastuvõtjaliikmesriik, kus operatsioon toimub;
vastuvõtjaliikmesriigi geograafiline piirkond, kus operatsioon toimub;
operatsiooni toimumise ajavahemik;
lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide poolt vastuvõtjaliikmesriigile osutatav konkreetne abi, sealhulgas ametiisikud või muud ametnikud, materjalid ja rahalised elemendid;
operatsioonis osalevad ametiisikud;
operatsiooni eest vastutav ametiisik;
volitused, mida lähetava liikmesriigi või lähetavate liikmesriikide ametiisikud ja muud ametnikud võivad vastuvõtjaliikmesriigis operatsiooni käigus kasutada;
konkreetsed relvad, laskemoon ja varustus, mida lähetatud ametiisikud võivad operatsiooni käigus kasutada kooskõlas otsusega 2008/615/JSK;
transpordi, majutuse ja julgeolekuga seotud logistiline korraldus;
ühisoperatsiooni kulujaotus, kui see on erinev otsuse 2008/615/JSK artikli 34 esimeses lauses sätestatust;
mis tahes muud võimalikud nõutavad elemendid.
7. PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
▼M1 —————
Artikkel 19
Sõltumatud andmekaitseasutused
Liikmesriigid teatavad vastavalt käesoleva otsuse artikli 18 lõikele 2 nõukogu peasekretariaadile, kes on need sõltumatud andmekaitseasutused või õigusasutused, millele on viidatud otsuse 2008/615/JSK artikli 30 lõikes 5.
▼M1 —————
Artikkel 22
Seos Prümi lepingu rakenduskokkuleppega
Liikmesriikide suhtes, kes on seotud Prümi lepinguga, kohaldatakse Prümi lepingu rakenduskokkuleppes sisalduvate vastavate sätete asemel käesoleva otsuse ja selle lisa vastavaid sätteid pärast nende täielikku rakendamist. Muude rakenduskokkuleppe sätete kohaldamine jääb Prümi lepingu osaliste vahel endiseks.
Artikkel 23
Rakendamine
Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed otsuse 2008/615/JSK artikli 36 lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.
Artikkel 24
Kohaldamine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
LISA
SISUKORD |
|
1. PEATÜKK. |
DNA-andmete vahetamine |
1. |
DNAga seotud kriminalistika alased küsimused, kokkulangevuse alased eeskirjad ja algoritmid |
1.1. |
DNA-profiilide omadused |
1.2. |
Kokkulangevuse alased eeskirjad |
1.3. |
Vastuste esitamise alased eeskirjad |
2. |
Liikmesriikide koodide tabel |
3. |
Funktsionaalne analüüs |
3.1. |
Süsteemi kättesaadavus |
3.2. |
Teine etapp |
4. |
DNA liidese juhenddokument |
4.1. |
Sissejuhatus |
4.2. |
XML-struktuuri kindlaksmääramine |
5. |
Rakenduse, turvalisuse ja sidevõrgu arhitektuur |
5.1. |
Ülevaade |
5.2. |
Kõrgema taseme arhitektuur |
5.3. |
Turvalisusalased standardid ja andmekaitse |
5.4. |
Krüpteerimismehhanismis kasutatavad protokollid ja standardid: sMIME ja sellega seotud elemendid |
5.5. |
Rakenduse arhitektuur |
5.6. |
Rakenduse arhitektuuris kasutatavad protokollid ja standardid |
5.7. |
Sidepidamine |
2. PEATÜKK. |
Sõrmejälgede andmete vahetamine (liidese juhenddokument) |
1. |
Failide sisu ülevaade |
2. |
Kirje formaat |
3. |
Tüüp-1 loogiline kirje: faili päis |
4. |
Tüüp-2 loogiline kirje: kirjeldav tekst |
5. |
Tüüp-4 loogiline kirje: kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides |
6. |
Tüüp-9 loogiline kirje: eritunnuseid kirjeldav kirje |
7. |
Tüüp-13 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje |
8. |
Tüüp-15 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje |
9. |
2. peatüki (sõrmejälgede vahetamine) juurde kuuluvad liited |
9.1. |
ASCII kodeeringus eraldusmärgid |
9.2. |
Tähti ja numbreid sisaldava kontrollmärgi arvutamine |
9.3. |
Märkide koodid |
9.4. |
Andmeedastuse kokkuvõte |
9.5. |
Tüüp-1 kirjes kasutatavad märgid |
9.6. |
Tüüp-2 kirjes kasutatavad märgid |
9.7. |
Halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritmid |
9.8. |
E-posti spetsifikatsioon |
3. PEATÜKK. |
Sõidukite registriandmete vahetus |
1. |
Ühtne andmekogum sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsinguks |
1.1. |
Määratlused |
1.2. |
Sõiduki/omaniku/valdaja otsing |
2. |
Andmeturve |
2.1. |
Ülevaade |
2.2. |
Sõnumivahetusega seotud turvaelemendid |
2.3. |
Sõnumivahetusega mitteseotud turvaelemendid |
3. |
Andmevahetuse tehnilised tingimused |
3.1. |
EUCARISe rakenduse üldine kirjeldus |
3.2. |
Funktsionaalsed ja mittefunktsionaalsed nõuded |
4. PEATÜKK. |
Hindamine |
1. |
Artikli 20 kohane hindamise kord (otsuste ettevalmistamine vastavalt otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikele 2) |
1.1. |
Küsimustik |
1.2. |
Katseline kasutamine |
1.3. |
Hindamiskülastus |
1.4. |
Aruanne nõukogule |
2. |
Artikli 21 kohane hindamise kord |
2.1. |
Statistika ja aruanne |
2.2. |
Muutmine |
3. |
Ekspertide kohtumised |
1. PEATÜKK. DNA-andmete vahetamine
1. DNAga seotud kriminalistika alased küsimused, kokkulangevuse alased eeskirjad ja algoritmid
1.1. DNA-profiilide omadused
DNA-profiil võib sisaldada 24 paari arve, mis tähistavad 24 lookusesse kuuluvaid alleele, mida kasutab ka Interpol DNAga seotud menetlustes. Nende lookuste nimetused on esitatud järgmises tabelis:
VWA |
TH01 |
D21S11 |
FGA |
D8S1179 |
D3S1358 |
D18S51 |
Amelogenin |
TPOX |
CSF1P0 |
D13S317 |
D7S820 |
D5S818 |
D16S539 |
D2S1338 |
D19S433 |
Penta D |
Penta E |
FES |
F13A1 |
F13B |
SE33 |
CD4 |
GABA |
Seitse halliga märgitud lookust ülemises reas moodustavad praeguse Euroopa lookuste standardkogumi (ESS) ja Interpoli lookuste standardkogumi (ISSOL).
Eeskirjad kasutamiseks kõlblike DNA-profiilide kohta:
Liikmesriikide poolt otsingu ja võrdlemise jaoks kättesaadavaks tehtavad DNA-profiilid ning samuti otsingu ja võrdlemise sooritamiseks edastatavad DNA-profiilid peavad sisaldama vähemalt kuut täielikult kindlaksmääratud ( 1 ) lookust ja võivad sisaldada täiendavaid lookuseid või tühje andmevälju, kui need on olemas. DNA-viiteprofiilid peavad sisaldama vähemalt kuut Euroopa lookuste standardkogumisse kuuluvast seitsmest lookusest. Kokkulangevuste täpsuse suurendamiseks salvestatakse DNA-profiilide indekseeritud andmebaasi kõik olemasolevad andmed alleelide kohta ning neid kasutatakse otsinguks ja võrdluseks. Kõik liikmesriigid peaksid nii kiiresti kui praktilisest seisukohast võimalik rakendama kõik ELi poolt vastu võetud Euroopa lookuste standardkogumid.
Segaprofiilide kasutamine ei ole lubatud, seega iga lookuse alleelid tähistatakse üksnes kahe arvuga, mis võivad homosügootsuse korral olla ühes lookuses samad.
Asendusmärke ja mikrovariante tuleb kasutada järgmiste eeskirjade kohaselt:
1.2. Kokkulangevuse alased eeskirjad
Kahe DNA-profiili võrdlemine viiakse läbi lookuste põhjal, mille kohta on mõlema DNA-profiili puhul teada alleelipaarid. Vähemalt kuus täielikult kindlaksmääratud lookust (välja arvatud amelogeniin) DNA-profiilides peavad omavahel kokku langema enne, kui antakse vastus kokkulangevuse kohta.
Täielik kokkulangevus (kvaliteet 1) on selline kokkulangevus, kus võrreldud lookuste, mis tavaliselt kuuluvad esitatud või saadud taotlustega seotud DNA-profiilidesse, kõik alleelid on samad. Ligikaudne kokkulangevus on selline kokkulangevus, kus kahes DNA-profiilis esineb kõigis võrreldud alleelides erinevus vaid ühe alleeli puhul (kvaliteet 2, 3 ja 4). Ligikaudne kokkulangevus on võimalik üksnes juhul, kui võrreldud DNA-profiilides esineb vähemalt 6 täielikult kindlaksmääratud kokkulangevat lookust.
Ligikaudse kokkulangevuse põhjuseks võib olla:
1.3. Vastuste esitamise alased eeskirjad
Vastused esitatakse nii täieliku ja ligikaudse kokkulangevuse kui ka kokkulangevuse puudumise korral.
Vastus kokkulangevuse kohta saadetakse taotluse esitanud riiklikule kontaktpunktile ning need tehakse samuti kättesaadavaks taotluse saanud riiklikule kontaktpunktile (et tal oleks võimalik hinnata taotluste laadi ja hulka, mis võidakse kooskõlas otsuse 2008/615/JSK artiklitega 5 ja 10 järgnevalt esitada kokkulangevuse andnud DNA-profiiliga seotud olemasolevate isiku- ja muude andmete saamiseks).
2. Liikmesriikide koodide tabel
Vastavalt otsusele 2008/615/JSK kasutatakse domeeninimede ja muude konfiguratsiooni parameetrite, mis on vajalikud Prümi lepingu kohase DNA-andmete suletud võrgus vahetamise rakenduste jaoks, määratlemisel ISO 3166-1 standardi kohaseid kahetähelisi koode.
ISO 3166-1 standardi kohased kahetähelised koodid on järgmised liikmesriikide koodid.
Liikmesriik |
Kood |
Liikmesriik |
Kood |
Belgia |
BE |
Luksemburg |
LU |
Bulgaaria |
BG |
Ungari |
HU |
Tšehhi Vabariik |
CZ |
Malta |
MT |
Taani |
DK |
Madalmaad |
NL |
Saksamaa |
DE |
Austria |
AT |
Eesti |
EE |
Poola |
PL |
Kreeka |
EL |
Portugal |
PT |
Hispaania |
ES |
Rumeenia |
RO |
Prantsusmaa |
FR |
Slovakkia |
SK |
Iirimaa |
IE |
Sloveenia |
SI |
Itaalia |
IT |
Soome |
FI |
Küpros |
CY |
Rootsi |
SE |
Läti |
LV |
Ühendkuningriik |
UK |
Leedu |
LT |
|
|
3. Funktsionaalne analüüs
3.1. Süsteemi kättesaadavus
Otsuse 2008/615/JSK artikli 3 kohaselt esitatud taotlused peaksid jõudma sihtmärgiks oleva andmebaasini nende saatmise kronoloogilises järjekorras ning vastused tuleks saata nii, et need jõuaksid taotluse esitanud liikmesriiki 15 minuti jooksul pärast taotluse saabumist andmebaasi.
3.2. Teine etapp
Kui liikmesriik saab vastuse kokkulangevuse kohta, on selle riigi riiklik kontaktpunkt vastutav päringus esitatud profiilis sisalduvate andmete ja vastuseks saadud profiili(de)s sisalduvate andmete võrdlemise eest, et kinnitada ja kontrollida, et profiil omab tõendi väärtust. Riiklikud kontaktpunktid võivad kinnituse andmise eesmärgil üksteisega otse ühendust võtta.
Õigusabi andmise menetlused algavad pärast kahe profiili vahelise kokkulangevuse kinnitamist, tuginedes täielikule kokkulangevusele või ligikaudsele kokkulangevusele, mis on tehtud kindlaks automaatse andmete võrdlemise etapis.
4. DNA liidese juhenddokument
4.1. Sissejuhatus
4.1.1.
Selles peatükis määratletakse nõuded DNA-profiili andmete vahetamiseks kõigi liikmesriikide DNA andmebaaside süsteemide vahel. Päises paiknevad väljad on määratletud konkreetselt Prümi lepingu kohaseks DNA-andmete vahetamiseks; andmete osa põhineb DNA-profiili kuuluvate XML-struktuuris andmete osal, mis on koostatud Interpoli DNA-andmete vahetamise sidesüsteemi jaoks.
Andmeid vahetatakse SMTP (Simple Mail Transfer Protocol) ning muude moodsate tehnoloogiate abil, kasutades võrguteenuse pakkuja keskset e-posti vaheserverit. XML-fail edastatakse kirja sisus.
4.1.2.
Liidese juhenddokumendis määratakse kindlaks üksnes sõnumi (kirja) sisu. Kõik võrgu ja e-postiga seotud eriomased aspektid määratakse ühtselt kindlaks, et tagada DNA-andmete vahetamiseks ühine tehniline alus.
See hõlmab järgmiseid aspekte:
4.1.3.
XML-struktuuri põhised sõnumid on struktureeritud järgmisteks osadeks:
Sama XML-struktuuri kasutatakse nii taotluste kui ka vastuste korral.
Selleks et oleks võimalik viia läbi identifitseerimatute DNA-profiilide täielik kontrollimine (otsuse 2008/615/JSK artikkel 4), peab olema võimalik saata profiilide seeria ühes sõnumis. Tuleb kindlaks määrata maksimaalne profiilide arv ühes sõnumis. See arv sõltub kirja suurimast lubatud suurusest ja see määratakse kindlaks pärast e-posti serveri valimist.
XML näide:
<?version="1.0" standalone="yes"?>
<PRUEMDNAx xmlns:msxsl="urn:schemas-microsoft-com:xslt"
xmlns:xsi="http://www.w3.org/2001/XMLSchema-instance">
<header>
[…]
</header>
<datas>
[…]
</datas>
[<datas> Andmete tarind kordub, kui ühes SMTP sõnumis saadetakse (….) mitu profiili korraga, mis on lubatud üksnes artikli 4 kohastel juhtudel
</datas>]
</PRUEMDNA>
4.2. XML-struktuuri kindlaksmääramine
Järgnevalt esitatavad mõistete määratlused on esitatud dokumentatsiooni koostamise eemärgil ning parema arusaamise võimaldamiseks; tegelik siduv teave on esitatud XML-struktuuri failis (PRUEM DNA.xsd).
4.2.1.
See sisaldab järgmiseid andmevälju:
Fields |
Type |
Description |
header |
PRUEM_header |
Occurs: 1 |
datas |
PRUEM_datas |
Occurs: 1 … 500 |
4.2.2.
4.2.2.1. PRUEM header
Selle tarindiga kirjeldatakse XML-faili päist. See sisaldab järgmiseid andmevälju:
Fields |
Type |
Description |
direction |
PRUEM_header_dir |
Direction of message flow |
ref |
String |
Reference of the XML file |
generator |
String |
Generator of XML file |
schema_version |
String |
Version number of schema to use |
requesting |
PRUEM_header_info |
Requesting Member State info |
requested |
PRUEM_header_info |
Requested Member State info |
4.2.2.2. PRUEM_header dir
Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:
Value |
Description |
R |
Request |
A |
Answer |
4.2.2.3. PRUEM header info
Tarindis esitatakse teave liikmesriigi kohta ning samuti sõnumi kuupäev/kellaaeg. See sisaldab järgmisi andmevälju:
Fields |
Type |
Description |
source_isocode |
String |
ISO 3166-2 code of the requesting Member State |
destination_isocode |
String |
ISO 3166-2 code of the requested Member State |
request_id |
String |
unique Identifier for a request |
date |
Date |
Date of creation of message |
time |
Time |
Time of creation of message |
4.2.3.
4.2.3.1. PRUEM_datas
See struktuur kirjeldab XML-struktuuril põhineva profiili andmete osa. See sisaldab järgmisi andmevälju:
Fields |
Type |
Description |
reqtype |
PRUEM request type |
Type of request (Article 3 or 4) |
date |
Date |
Date profile stored |
type |
PRUEM_datas_type |
Type of profile |
result |
PRUEM_datas_result |
Result of request |
agency |
String |
Name of corresponding unit responsible for the profile |
profile_ident |
String |
Unique Member State profile ID |
message |
String |
Error Message, if result = E |
profile |
IPSG_DNA_profile |
If direction = A (Answer) AND result ≠ H (Hit) empty |
match_id |
String |
In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting profile |
quality |
PRUEM_hitquality_type |
Quality of Hit |
hitcount |
Integer |
Count of matched Alleles |
rescount |
Integer |
Count of matched profiles. If direction = R (Request), then empty. If quality!=0 (the original requested profile), then empty. |
4.2.3.2. PRUEM_request_type
Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:
Value |
Description |
3 |
Requests pursuant to Article 3 of Decision 2008/615/JHA |
4 |
Requests pursuant to Article 4 of Decision 2008/615/JHA |
4.2.3.3. PRUEM_hitquality_type
Value |
Description |
0 |
Referring original requesting profile: Case „No Hit”: original requesting profile sent back only; Case „Hit”: original requesting profile and matched profiles sent back. |
1 |
Equal in all available alleles without wildcards |
2 |
Equal in all available alleles with wildcards |
3 |
Hit with Deviation (Microvariant) |
4 |
Hit with mismatch |
4.2.3.4. PRUEM_data_type
Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:
Value |
Description |
P |
Person profile |
S |
Stain |
4.2.3.5. PRUEM_data_result
Sõnumis sisalduvate andmete tüüp; selle väärtus võib olla järgmine:
Value |
Description |
U |
Undefined, If direction = R (request) |
H |
Hit |
N |
No Hit |
E |
Error |
4.2.3.6. IPSG_DNA_profile
DNA-profiili kirjeldav tarind. See sisaldab järgmiseid andmevälju:
Fields |
Type |
Description |
ess_issol |
IPSG_DNA_ISSOL |
Group of loci corresponding to the ISSOL (standard group of Loci of Interpol) |
additional_loci |
IPSG_DNA_additional_loci |
Other loci |
marker |
String |
Method used to generate of DNA |
profile_id |
String |
Unique identifier for DNA profile |
4.2.3.7. IPSG_DNA_ISSOL
Tarind sisaldab ISSOLi (Interpoli lookuste standardkogum) kuuluvaid lookuseid. See sisaldab järgmisi andmevälju:
Fields |
Type |
Description |
vwa |
IPSG_DNA_locus |
Locus vwa |
th01 |
IPSG_DNA_locus |
Locus th01 |
d21s11 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d21s11 |
fga |
IPSG_DNA_locus |
Locus fga |
d8s1179 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d8s1179 |
d3s1358 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d3s1358 |
d18s51 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d18s51 |
amelogenin |
IPSG_DNA_locus |
Locus amelogin |
4.2.3.8. IPSG_DNA_additional_loci
Tarind sisaldab muid lookuseid. See sisaldab järgmisi andmevälju:
Fields |
Type |
Description |
tpox |
IPSG_DNA_locus |
Locus tpox |
csf1po |
IPSG_DNA_locus |
Locus csf1po |
d13s317 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d13s317 |
d7s820 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d7s820 |
d5s818 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d5s818 |
d16s539 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d16s539 |
d2s1338 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d2s1338 |
d19s433 |
IPSG_DNA_locus |
Locus d19s433 |
penta_d |
IPSG_DNA_locus |
Locus penta_d |
penta_e |
IPSG_DNA_locus |
Locus penta_e |
fes |
IPSG_DNA_locus |
Locus fes |
f13a1 |
IPSG_DNA_locus |
Locus f13a1 |
f13b |
IPSG_DNA_locus |
Locus f13b |
se33 |
IPSG_DNA_locus |
Locus se33 |
cd4 |
IPSG_DNA_locus |
Locus cd4 |
gaba |
IPSG_DNA_locus |
Locus gaba |
4.2.3.9. IPSG_DNA_locus
Lookust kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju:
Fields |
Type |
Description |
low_allele |
String |
Lowest value of an allele |
high_allele |
String |
Highest value of an allele |
5. Rakenduse, turvalisuse ja sidevõrgu arhitektuur
5.1. Ülevaade
Otsuse 2008/615/JSK raames DNA-andmete vahetamiseks mõeldud rakenduste kasutamiseks kasutatakse ühist sidevõrku, mis on liikmesriikidega piirnev loogiliselt suletud võrk. Selle päringute saatmiseks ja vastuvõtmiseks mõeldud ühise sideinfrastruktuuri tõhusamaks ärakasutamiseks luuakse asünkroonne mehhanism DNA- ja sõrmejälgede andmete päringute edastamiseks SMTP e-posti sõnumite kaudu. Turvalisusega seotud probleemide lahendamiseks kasutatakse SMTP laiendusena sMIME mehhanismi, et luua võrgus kahe punkti vahel tõeline turvaline tunnel.
Toimivat TESTA (Trans European Services for Telematics between Administrations – turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem) süsteemi kasutavad liikmesriigid andmevahetuse sidevõrguna. TESTA eest on vastutav Euroopa Komisjon. Võttes arvesse, et riiklikud DNA andmebaasid ja praegused TESTA riiklikud juurdepääsupunktid võivad liikmesriikides asuda erinevates kohtades, võib juurdepääsu TESTAle võimaldada kas:
kasutades olemasolevaid riiklikke juurdepääsupunkte või uusi riiklike TESTA juurdepääsupunkte, või
luues kohaliku turvalise ühenduse DNA andmebaasi asukoha, mida haldab pädev riiklik asutus, ja olemasoleva riikliku TESTA juurdepääsupunkti vahel.
Otsuse 2008/615/JSK kohaste rakenduste kasutuselevõtmisel kasutatud protokollid ja standardid vastavad avatud standarditele ja on kooskõlas liikmesriikide riikliku julgeolekupoliitika kujundajate kehtestatud nõuetega.
5.2. Kõrgema taseme arhitektuur
Järgides otsust 2008/615/JSK, teeb iga liikmesriik ühise standardse andmevormingu kohaselt oma DNA-andmed teise liikmesriigiga vahetamiseks ja/või teise liikmesriigi sooritatava päringu jaoks kättesaadavaks. Arhitektuur põhineb kommunikatsioonimudelil, mis tagab side kõigi osapoolte vahel. Puuduvad nii keskserver kui ka keskandmebaas DNA-profiilide hoidmiseks.
Joonis 1: DNA-andmete vahetamise topoloogia
Lisaks siseriiklike õiguslike piirangute järgimisele liikmesriikide vastavates struktuurides võivad liikmesriigid otsustada, millist riist- ja tarkvara tuleks süsteemi jaoks vastavas struktuuris kasutada, et tagada kooskõla otsusega 2008/615/JSK kehtestatud nõuetega.
5.3. Turvalisusalased standardid ja andmekaitse
Käsitletakse ja rakendatakse kolme turvalisuse tasandit.
5.3.1.
Iga liikmesriigi poolt edastatavad DNA-profiili andmed peavad olema kogutud kooskõlas ühiste andmekaitse standarditega, nii et taotluse esitav liikmesriik saab vastuse, mille peamine eesmärk on teatada, kas kokkulangevus esineb või mitte, koos viitenumbriga kokkulangevuse esinemise korral, mis ei sisalda mis tahes isikuandmeid. Edasine uurimine pärast kokkulangevusest teatamist toimub kahepoolsel tasandil vastavate liikmesriikide vastavate struktuuride suhtes kohaldatavate riiklike õiguslike ja korralduslike eeskirjade kohaselt.
5.3.2.
DNA-profiili andmeid sisaldavad sõnumid (taotluste esitamisel ja vastamisel) krüpteeritakse enne nende edastamist teiste liikmesriikide vastavatesse struktuuridesse moodsa mehhanismi abil kooskõlas avatud standarditega, nagu sMIME.
5.3.3.
Kõik DNA-profiili andmeid sisaldavad sõnumid edastatakse teiste liikmesriikide vastavatesse struktuuridesse rahvusvaheliselt tegutseva usaldusväärse võrguteenuse pakkuja hallatava virtuaalse privaatvõrgu tunneldamissüsteemi ning selle süsteemiga loodud turvaliste ühenduste kaudu, mille eest vastutab vastav riik. Sellel virtuaalse privaatvõrgu tunneldamissüsteemil ei ole ühendust avaliku Internetiga.
5.4. Krüpteerimismehhanismis kasutatavad protokollid ja standardid: sMIME ja sellega seotud elemendid
DNA-profiili andmeid sisaldavate sõnumite krüpteerimiseks kasutatakse sMIME avatud standardit, mis on e-posti de facto standardi SMTP laienduseks. sMIME protokoll (V5) võimaldab kasutada signeeritud kirjade vastuvõtmist, turvamärgistust ja turvalisi meililiste ning see on rajatud sõnumite krüpteerimise süntaksile CMS (Cryptographic Message Syntax), mis vastab IETF nõuetele krüptograafiliselt kaitstud sõnumite kohta. Seda saab kasutada mis tahes digitaalsete andmete digitaalseks signeerimiseks, läbitöötamiseks, autentsuse kinnitamiseks ja krüpteerimiseks.
sMIME mehhanismi aluseks olev sertifikaat peab vastama standardile X.509. Selleks et tagada samade ühiste standardite ja protseduuride kasutamine, nagu muude Prümi lepingu kohaste rakenduste puhul, on eeskirjad sMIME põhise krüpteerimise või masstootmises olevate laialt levinud toodete (COTS) korral järgmised:
sMIME funktsionaalsus on liidetud valdavasse enamusse kaasaegsetesse e-posti tarkvarapakettidesse, sealhulgas programmidesse Outlook, Mozilla Mail ning samuti Netscape Communicator 4.x, ning see on ristkasutatav kõigi peamiste e-posti tarkvarapakettidega.
Kuna sMIME süsteemi on lihtne integreerida kõigi liikmesriikide vastavates struktuurides asuvatesse riiklikesse infotehnoloogiainfrastruktuuridesse, on tehtud valik kasutada seda kui otstarbekat mehhanismi sideturbe nõutava taseme saavutamiseks. Kontseptsiooni tõestamise eesmärgi saavutamiseks tõhusamal viisil ja vähendamaks kulusid, on DNA-andmete vahetamise katselise süsteemi jaoks valitud avatud standardile vastav JavaMaili rakendusliides. See rakendusliides võimaldab e-posti krüpteerimist ja dekrüpteerimist, kasutades s/MIME ja/või OpenPGP standardit. Eesmärk on tagada üks hõlpsasti kasutatav rakendusliides e-posti klientidele, kes tahavad saata ja vastu võtta krüpteeritud e-posti, mis on krüpteeritud, kasutades ühte kahest kõige populaarsemast e-posti krüpteerimisskeemist. Seetõttu piisab otsusega 2008/615/JSK kehtestatud nõuete täitmiseks JavaMaili rakendusliidese põhisest moodsast rakendusest, näiteks tootest Bounty Castle JCE (Java krüptograafiline laiendus – Java Cryptographic Extension). Seda rakendust kasutatakse sMIME protokolli kohaldamiseks, et katsetada DNA-andmete vahetamist liikmesriikide vahel.
5.5. Rakenduse arhitektuur
Iga liikmesriik jagab teistele liikmesriikidele standardsel kujul DNA-profiili andmete kogumi, mis vastab praegusele ühisele liidese juhenddokumendile. Seda võib teha kas nähes ette tegeliku võimaluse tutvuda riikliku andmebaasiga või luues eraldi eksporditud andmebaasi (indekseeritud andmebaasi).
Neli peamist elementi: E-posti server/sMIME, rakendusserver, andmestruktuuri üksus andmete saamiseks/saatmiseks ja saabuvate/väljaminevate sõnumite registreerimiseks ning kokkulangevuse otsimise mootor täidavad rakendusülesanded kasutatavast tootest sõltumatult.
Selleks et võimaldada kõigil liikmesriikidel integreerida need elemendid hõlpsalt oma vastavatesse riiklikesse struktuuridesse, on avatud lähtekoodil põhinevate elementide abil, mille iga liikmesriik võib valida välja vastavalt oma riiklikule infotehnoloogia alasele poliitikale ja eeskirjadele, loodud kindlaksmääratud ühine funktsionaalsus. Kuna erinevad elemendid, mida kasutatakse juurdepääsuks indekseeritud andmebaasidele, mis sisaldavad otsuses 2008/615/JSK käsitletavaid DNA-profiilide andmeid, on üksteisest sõltumatud, võib iga liikmesriik valida oma riist- ja tarkvaraplatvormi, sealhulgas andmebaasi ja operatsioonisüsteemid.
On välja töötatud DNA-andmete vahetamise süsteemi prototüüp ning seda on olemasolevas ühises võrgus edukalt testitud. Versioon 1.0 on võetud kasutusele tootmiskeskkonnas ning seda kasutatakse igapäevastes tegevustes. Liikmesriigid võivad kasutada ühiselt väljatöötatud toodet, kuid võivad välja töötada ka oma tooted. Toote ühiseid elemente hooldatakse, kohandatakse ja arendatakse edasi vastavalt infotehnoloogia, kriminalistika ja/või politsei funktsionaalsete nõuete muutumisele.
Joonis 2: Rakenduse topoloogia ülevaade
5.6. Rakenduse arhitektuuris kasutatavad protokollid ja standardid
5.6.1.
DNA-andmete vahetamiseks kasutatakse SMTP põhise e-posti sõnumite edastamisel täielikult ära XML-struktuuri. Laiendatav märgistuskeel (XML) on W3C poolt soovitatav mitmeotstarbeline märgistuskeel selliste eriotstarbeliste märgistuskeelte loomiseks, mis on suutelised käsitlema mitut erinevat liiki andmeid. DNA-profiili kirjeldamine viisil, mis on sobiv vastavate andmete vahetamiseks kõigi liikmesriikide vahel, on teostatud XMLi abil ja liidese juhenddokumendis toodud XML-struktuuri kohaselt.
5.6.2.
Avatud andmebaasipöördus (ODBC – Open DataBase Connectivity) annab standardse tarkvaralise rakendusliidesel põhineva meetodi andmebaasi haldussüsteemile juurdepääsuks ja selle programmeerimiskeeltest, andmebaasidest ja operatsioonisüsteemidest sõltumatuks muutmiseks. ODBCl on siiski teatavad puudused. Suure hulga klientarvutite haldamisega võib kaasneda erinevate draiverite ja DLL-teekide kasutamine. Selle tegevuse keerukus võib süsteemi haldamise muuta ülemäära mahukaks.
5.6.3.
Java andmebaasipöördus (JDBC – Java DataBase Connectivity) on rakendusliides Java programmeerimiskeele jaoks, millega määratakse kindlaks, kuidas klient võib andmebaasile juurde pääseda. Erinevalt ODBCst ei nõua JDBC teatavate DLL-teekide kasutamist töökoha arvutil.
Järgmisel skeemil on kirjeldatud liikmesriikide vastavates struktuurides DNA-profiilidega seotud taotluste ja vastuste töötlemise protsessi ülesehitust. Nii taotluste esitamisel kui ka vastuste saatmisel puutub andmevoog kokku neutraalsete andmetega, mis kuuluvad erinevatesse andmekogumitesse ja millel on ühine andmestruktuur.
Joonis 3: Ülevaade: rakenduse töövoog iga liikmesriigi vastavas struktuuris
5.7. Sidepidamine
5.7.1.
DNA-andmete vahetamise rakendus kasutab e-posti, mis on asünkroonne mehhanism, et saata taotluseid ja võtta vastu vastuseid liikmesriikide vahel. Kuna kõigil liikmesriikidel on vähemalt üks riiklik TESTA võrgu juurdepääsupunkt, toimub DNA-andmete vahetamine TESTA võrgu kaudu. TESTA võimaldab oma e-posti edastussüsteemi abil kasutada mitmeid lisandväärtust pakkuvaid teenuseid. Lisaks TESTA nõuetele vastavate e-posti kontode pidamisele võimaldab infrastruktuur kasutada e-posti levitamise loendeid ja suunamise poliitikaid. See võimaldab TESTAt kasutada arvelduskojana sõnumite jaoks, mis on adresseeritud haldusasutustele kogu ELis. Samuti võib luua viirusetõrje mehhanismid.
TESTA e-posti edastuse süsteem on loodud hästi kättesaadavale riistvaraplatvormile, mis paikneb TESTA rakenduse keskrajatises, ning see on kaitstud tulemüüriga. TESTA domeeninime server (DNS) seostab võrguaadressid IP aadressidega ja seeläbi jäävad pöördumistega seotud tegevused kasutaja ja rakenduse eest varjule.
5.7.2.
TESTA raames on võetud kasutusele VPNi (virtuaalne privaatvõrk) kontseptsioon. Selle VPNi loomiseks kasutatud märgendkommunikatsiooni tehnoloogia areneb edasi, et toetada hulgiprotokoll-siltkommunikatsiooni (MPLS) standardit, mille on välja töötanud Interneti tehniline töörühm (IETF).
|
MPLS on IETFi standardtehnoloogia, mis kiirendab võrguliiklust, vältides pakettide analüüsi vaheruuterites (hüpped). Seda tehakse nn märgendite abil, mis lisatakse pakettidele struktuuri äärmiste ruuterite poolt, lähtudes teabest, mis on salvestatud edastusinfobaasis (forwarding information base – FIB). Märgendeid kasutatakse ka VPNide loomiseks. |
MPLS ühendab 3. kihi marsruutimise kasulikud omadused ja 2. kihi kommunikatsiooni eelised. Kuna IP aadresse struktuuri läbimise käigus ei analüüsita, ei sea MPLS mingeid piiranguid IP aadresside osas.
Lisaks sellele on TESTA kaudu edastatav e-post kaitstud sMIME põhise krüpteerimismehhanismiga. Ilma võtmeta ja õiget sertifikaati omamata ei saa mitte keegi sõnumeid võrgu kaudu dekrüpteerida.
5.7.3.
5.7.3.1. SMTP
Lihtne meiliedastusprotokoll (SMTP) on de facto standard e-posti edastamiseks Interneti kaudu. SMTP on suhteliselt lihtne tekstipõhine protokoll, kus määratakse üks või mitu sõnumisaajat ning seejärel edastatakse sõnumi tekst. SMTP kasutab TCP porti 25 IETF spetsifikatsiooni kohaselt. Etteantud domeeninimele vastava SMTP serveri kindlaksmääramiseks kasutatakse MX (Mail eXchange) DNS (domeeninimede süsteem) kirjet.
Kuna protokoll oli algselt üksnes ASCII kodeeringus teksti põhine, ei toiminud see hästi binaarfailidega. Töötati välja sellised standardid nagu MIME, et kodeerida binaarfailid SMTP abil edastamiseks. Praegu toetab enamik SMTP servereid 8BITMIME ja sMIME laiendusi, võimaldades binaarfaile edastada peaaegu sama lihtsalt kui harilikku teksti. Eeskirjad sMIME põhiste tegevuste korral on esitatud peatükis, milles käsitletakse sMIME laiendust (vt punkti 5.4).
SMTP on tõukeprotokoll, mis ei võimalda sõnumeid kaugserverist tellides tõmmata. Selleks peab meiliklient olema POP3 või IMAP. DNA-andmete vahetamise teostamise raames on otsustatud kasutada POP3 protokolli.
5.7.3.2. POP
Kohalikud meilikliendid kasutavad TCP/IP ühenduse kaudu kaugserverist e-posti saamiseks POP-protokolli 3. versiooni (POP3), mis on rakenduskihti kuuluv Interneti standardprotokoll. Kasutades SMTP protokolli SMTP ärasaatmisprofiili, saadavad maeilikliendid sõnumeid Interneti või kinnise võrgu kaudu. MIME on standard manuste jaoks ja e-posti sõnumis esineva mitte ASCII kodeeringus teksti jaoks. Kuigi ei POP3 ega SMTP ei nõua e-posti töötlemist MIME põhiselt, on Interneti-põhine e-post põhimõtteliselt MIME-põhiselt töödeldud ning seetõttu peavad POP kliendid samuti MIMEt tundma ja kasutama. Otsuse 2008/615/JSK kogu sidekeskkond sisaldab seetõttu POPi elemente.
5.7.4.
Tegevuskeskkond
Euroopa IP aadresside registreerimise asutus (RIPE) on praegu eraldanud TESTA jaoks C klassi alamvõrgu eraldi ploki. Edaspidi võib vajadusel TESTA jaoks eraldada täiendavaid aadressiplokke. IP aadresside eraldamisel liikmesriikidele lähtutakse geograafilisest paiknemisest Euroopas. Liikmesriikide vaheline otsuse 2008/615/JSK kohane andmevahetus toimub üle-euroopalise loogiliselt suletud IP-võrgu kaudu.
Testimiskeskkond
Süsteemi igapäevase sujuva toimimise tagamiseks kõigi ühendatud liikmesriikide vahel on uute liikmesriikide jaoks, kes valmistuvad süsteemiga ühinema, vaja luua suletud võrgul põhinev testimiskeskkond. On koostatud parameetreid, sealhulgas IP aadresse, võrgusätteid, e-posti domeene ning samuti rakenduse kasutajate kontode andmeid sisaldav tabel ning seda tuleb järgida vastava liikmesriigi vastavas struktuuris. Lisaks sellele on testimiseks koostatud väljamõeldud DNA-profiilid.
5.7.5.
On loodud turvalise e-posti süsteem, mis kasutab eu-admin.net domeeni. See domeen koos sellega seotud aadressidega ei ole juurdepääsetav kohast, mis ei kuulu TESTA ELi domeeni, kuna nimed on teada ainult TESTA DNS keskserveris, mis on Internetist eraldatud.
Nende TESTA keskkonna aadresside (hostinimed) seostamine nende IP aadressidega toimub TESTA DNS teenuse abil. Iga kohaliku domeeni kohta lisatakse TESTA DNS keskserverisse meiliedastuse kohta kanne, tänu millele saadetakse kõik TESTA kohalikesse domeenidele saadetud e-posti sõnumid edasi TESTA kesksele meiliedastussüsteemile. See TESTA keskne meiliedastussüsteem edastab need seejärel konkreetsele meiliserveri kohalikule domeenile, kasutades kohaliku domeeni e-posti aadressi. Edastades e-posti sellisel viisil, liigub e-posti sõnumites sisalduv olulise tähtsusega teave üksnes Euroopa suletud võrguinfrastruktuuri ja mitte turvamata Interneti kaudu.
Liikmesriikide vastavates struktuurides tuleb järgmise skeemi alusel luua alamdomeenid ( poolpaksus kursiivkirjas ):
„ application-type.pruem.liikmesriigi-kood.eu-admin.net”, kus:
„ Liikmesriigi-kood ” on kahetäheline liikmesriigi kood (nt AT, BE jne).
„ rakenduse-tüüp ” võib olla üks järgmistest: DNA või FP.
Eespool kirjeldatud skeemi alusel loodud liikmesriikide alamdomeenid on toodud järgmises tabelis:
MS |
Sub Domains |
Comments |
BE |
dna.pruem.be.eu-admin.net |
Setting up a secure local link to the existing TESTA II access point |
fp.pruem.be.eu-admin.net |
|
|
BG |
dna.pruem.bg.eu-admin.net |
|
fp.pruem.bg.eu-admin.net |
|
|
CZ |
dna.pruem.cz.eu-admin.net |
|
fp.pruem.cz.eu-admin.net |
|
|
DK |
dna.pruem.dk.eu-admin.net |
|
fp.pruem.dk.eu-admin.net |
|
|
DE |
dna.pruem.de.eu-admin.net |
Using the existing TESTA II national access points |
fp.pruem.de.eu-admin.net |
|
|
EE |
dna.pruem.ee.eu-admin.net |
|
fp.pruem.ee.eu-admin.net |
|
|
IE |
dna.pruem.ie.eu-admin.net |
|
fp.pruem.ie.eu-admin.net |
|
|
EL |
dna.pruem.el.eu-admin.net |
|
fp.pruem.el.eu-admin.net |
|
|
ES |
dna.pruem.es.eu-admin.net |
Using the existing TESTA II national access point |
fp.pruem.es.eu-admin.net |
|
|
FR |
dna.pruem.fr.eu-admin.net |
Using the existing TESTA II national access point |
fp.pruem.fr.eu-admin.net |
|
|
IT |
dna.pruem.it.eu-admin.net |
|
fp.pruem.it.eu-admin.net |
|
|
CY |
dna.pruem.cy.eu-admin.net |
|
fp.pruem.cy.eu-admin.net |
|
|
LV |
dna.pruem.lv.eu-admin.net |
|
fp.pruem.lv.eu-admin.net |
|
|
LT |
dna.pruem.lt.eu-admin.net |
|
fp.pruem.lt.eu-admin.net |
|
|
LU |
dna.pruem.lu.eu-admin.net |
Using the existing TESTA II national access point |
fp.pruem.lu.eu-admin.net |
|
|
HU |
dna.pruem.hu.eu-admin.net |
|
fp.pruem.hu.eu-admin.net |
|
|
MT |
dna.pruem.mt.eu-admin.net |
|
fp.pruem.mt.eu-admin.net |
|
|
NL |
dna.pruem.nl.eu-admin.net |
Intending to establish a new TESTA II access point at the NFI |
fp.pruem.nl.eu-admin.net |
|
|
AT |
dna.pruem.at.eu-admin.net |
Using the existing TESTA II national access point |
fp.pruem.at.eu-admin.net |
|
|
PL |
dna.pruem.pl.eu-admin.net |
|
fp.pruem.pl.eu-admin.net |
|
|
PT |
dna.pruem.pt.eu-admin.net |
…… |
fp.pruem.pt.eu-admin.net |
…… |
|
RO |
dna.pruem.ro.eu-admin.net |
|
fp.pruem.ro.eu-admin.net |
|
|
SI |
dna.pruem.si.eu-admin.net |
…… |
fp.pruem.si.eu-admin.net |
…… |
|
SK |
dna.pruem.sk.eu-admin.net |
|
fp.pruem.sk.eu-admin.net |
|
|
FI |
dna.pruem.fi.eu-admin.net |
[To be inserted] |
fp.pruem.fi.eu-admin.net |
|
|
SE |
dna.pruem.se.eu-admin.net |
|
fp.pruem.se.eu-admin.net |
|
|
UK |
dna.pruem.uk.eu-admin.net |
|
fp.pruem.uk.eu-admin.net |
|
2. PEATÜKK. Sõrmejälgede andmete vahetamine (liidese juhenddokument)
Liidese juhenddokumendi eemärk on määratleda nõuded sõrmejälgede andmete vahetamiseks sõrmejälgede automatiseeritud tuvastamise süsteemi (AFIS) ja liikmesriikide vahel. See põhineb ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardi Interpoli rakendusversioonil (INT-I, versioon 4.22b).
See versioon hõlmab tüüp-1, tüüp-2, tüüp-4, tüüp-9, tüüp-13 ja tüüp-15 loogiliste kirjetega seotud kõiki peamisi määratlusi, mis on vajalikud sõrmejälgede analüüsimiseks kujutise ja eritunnuste põhjal.
1. Failide sisu ülevaade
Sõrmejälgede andmete fail sisaldab mitmeid loogilisi kirjeid. Algses ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardis on määratud kindlaks 16 tüüpi kirjeid. Kirjete ning kirjete sees asuvate väljade ja alamandmeväljade vahel kasutatakse sobivaid ASCII kodeeringus eraldusmärke.
Teabe vahetamiseks lähtekohaks ja sihtkohaks olevate asutuste vahel kasutatakse üksnes 6 kirje tüüpi:
Tüüp 1 |
→ |
Teave andmeedastuse kohta |
Tüüp 2 |
→ |
Tähti ja numbreid sisaldavad andmed isikute/juhtumi kohta |
Tüüp 4 |
→ |
Kõrge resolutsiooniga sõrmejälgede kujutised halltoonides |
Tüüp 9 |
→ |
Eritunnuseid kirjeldavad kirjed |
Tüüp 13 |
→ |
Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje |
Tüüp 15 |
→ |
Muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje |
1.1. Tüüp-1 – faili päis
See kirje sisaldab marsruutimisalaseid andmeid ning andmeid, mis kirjeldavad ülejäänud faili struktuuri. Seda tüüpi kirjes määratakse samuti kindlaks andmeedastuse tüübid, mis jaotuvad järgmistesse kategooriatesse:
1.2. Tüüp-2 – kirjeldav tekst
See kirje sisaldab tekstina esitatud teavet, mis pakub huvi saatvatele ja vastuvõtvatele asutustele.
1.3. Tüüp-4 – kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides
Seda kirjet kasutatakse vahetamaks kõrge resolutsiooniga halltoonides (8 bitti) sõrmejälgede kujutisi, mis on lahutusvõimega 500 pikslit tolli kohta. Sõrmejälgede kujutiste andmed tuleb kokku pakkida, kasutades WSQ algoritmi. Kokkupakkimise tihedus ei tohi olla suurem kui 15:1. Teisi kokkupakkimisalgoritme või kokkupakkimata kujutisi ei tohi kasutada.
1.4. Tüüp-9 – eritunnuseid kirjeldavad kirjed
Tüüp-9 kirjeid kasutatakse kurrustiku tunnuseid või eritunnuseid kirjeldavate andmete vahetamiseks. Neid kasutatakse osaliselt selleks, et vältida AFIS kodeerimisprotsessi dubleerimist ja osaliselt selleks, et võimaldada edastada AFISi koode, mis sisaldavad vähem andmeid kui vastavad kujutised.
1.5. Tüüp-13 – muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje
Seda kirjet kasutatakse muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje (sõrmejälje ja peopesa) kujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava teabega, mis esitatakse tähtede ja numbrite abil. Nende kujutiste skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta, kasutades 256 halltooni. Kui sündmuskohajälje kujutise kvaliteet on piisav, pakitakse andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib kahepoolsel kokkuleppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500 piksli tolli kohta ning võib kasutada rohkemat kui 256 halltooni. Sellisel juhul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG 2000 formaati (vt 7. liidet).
1.6. Muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje
Lisatud tekstiväljadega kujutiste tüüp-15 kirjeid kasutatakse muutuva resolutsiooniga peopesa kujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava teabega, mis esitatakse tähtede ja numbrite abil. Nende kujutiste skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta, kasutades 256 halltooni. Andmete hulga vähendamiseks pakitakse kujutiste andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib kahepoolsel kokkuleppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500 piksli tolli kohta ning võib kasutada rohkemat kui 256 halltooni. Sellisel juhul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG 2000 formaati (vt 7. liidet).
2. Kirje formaat
Andmeedastusfail sisaldab ühte või enamat loogilist kirjet. Iga failis sisalduva loogilise kirje kohta esineb selles mitu kirjele vastavat andmevälja. Iga andmeväli võib sisaldada ühte või enamat ühteväärtuselist andmeühikut. Üheskoos kasutatakse neid andmeühikuid sellel andmeväljal sisalduva teabe erinevate aspektide edasiandmiseks. Andmeväli võib samuti sisaldada ühte või enamat andmeühikut, mis on rühmitatud ning andmeväljal korduvalt esitatud. Sellist andmeühikute rühma nimetatakse alamandmeväljaks. Andmeväli võib seega sisaldada ühte või enamat andmeühikute alamandmevälja.
2.1. Andmete eraldusmärgid
Lisatud tekstiväljadega loogilistes kirjetes kasutatakse andmete piiritlemiseks nelja ASCII kodeeringus andmete eraldusmärki. Piiritletud andmed võivad olla andmeühikud andmeväljal või alamandmeväljal, andmeväljad loogilises kirjes või korduvad alamandmeväljad. Need andmete eraldusmärgid on määratletud ANSI X3.4 standardiga. Neid eraldusmärke kasutatakse teabe loogilisel viisil eraldamiseks ja kvalifitseerimiseks. Hierarhiliste seoste alusel on faili eraldusmärk „FS” kõige suurema ulatusega, sellele järgnevad rühma eraldusmärk „GS”, kirje eraldusmärk „RS” ja viimasena ühiku eraldusmärk „US”. Tabelis 1 on loetletud need ASCII kodeeringus eraldusmärgid ning kirjeldatakse nende nimetatud standardi kohast kasutamist.
Andmete eraldusmärke tuleks nende funktsioonist lähtuvalt käsitada kui viidet nendele järgnevate andmete tüübile. „US” märgiga eraldatakse üksikud andmeühikud andmeväljal või alamandmeväljal. See annab märku, et järgmine andmeühik kuulub sellele andmeväljale või alamandmeväljale. Kui andmeväljal esineb mitu alamandmevälja, mis on eraldatud „RS” märgiga, annab see märk märku, et tegemist on järgmise rühma algusega, mis sisaldab korduvat teabeühikut / korduvaid teabeühikuid. Eraldusmärk „GS”, mida kasutatakse andmeväljade vahel, annab märku sellest, et algab uus andmeväli. See eraldusmärk asub andmevälja identifitseerimisnumbri ees. Sarnaselt tähistab uue loogilise kirje algust märk „FS”.
Need neli märki omavad tähendust üksnes siis, kui neid kasutatakse andmeühikute eraldusmärkidena ASCII kodeeringus kirjete andmeväljadel. Kui need märgid esinevad binaarfailina esitatud kujutise kirjes või binaarkoodis andmeväljadel, puudub neil eritähendus ning need on lihtsalt vahetatavate andmete osaks.
Harilikult ei esine tühje andmevälju või andmeühikuid ning seetõttu peaks kahe teabeühiku vahel esinema vaid üks eraldusmärk. Erand sellest reeglist tehakse juhul, kui andmete edastamise käigus ei ole andmeväljad või andmeühikud kättesaadavad, need puuduvad või nende esitamine on vabatahtlik, ning edastatavate andmete töötlemine ei sõltu nende konkreetsete andmete olemasolust. Sellistel juhtudel esinevad mitu külgnevat eraldusmärki koos, ilma et eraldusmärkide vahele oleks vaja lisada fiktiivseid andmeid.
Andmevälja määratlemine, mis sisaldab kolme andmeühikut, toimub järgmiselt. Kui puuduvad teise andmeühiku andmed, siis esineb esimese ja kolmanda andmeühiku vahel kõrvuti koos kaks „US” eraldusmärki. Kui teine ja kolmas andmeühik mõlemad puuduvad, siis tuleb kasutada kolme eraldusmärki – kaks „US” eraldusmärki lisaks välja või alamandmevälja lõpetavale eraldusmärgile. Üldiselt, kui üks või rohkem kohustuslikult või vabatahtlikult esitatavat andmeühikut ei ole välja või alamandmevälja jaoks kättesaadavad, siis tuleb lisada vastav arv eraldusmärke.
On võimalik, et esineb kombinatsioone, kus kõrvuti esineb kaks või enam neljast kasutatavast eraldusmärgist. Kui andmeühiku, alamandmevälja või andmevälja jaoks andmed puuduvad või ei ole kättesaadavad, peab esinema üks eraldusmärk vähem nõutavast andmeühikute, alamandmeväljade või andmeväljade arvust.
Tabel 1: kasutatavad eraldusmärgid
Code |
Type |
Description |
Hexadecimal Value |
Decimal Value |
US |
Unit Separator |
Separates information items |
1F |
31 |
RS |
Record Separator |
Separates subfields |
1E |
30 |
GS |
Group Separator |
Separates fields |
1D |
29 |
FS |
File Separator |
Separates logical records |
1C |
28 |
2.2. Kirje struktuur
Lisatud tekstiväljadega loogiliste kirjete korral numereeritakse iga kasutatav andmeväli vastavalt standardile. Iga andmevälja formaat moodustub loogilise kirje tüübi numbrist, millele järgneb punkt „.”, andmevälja number, millele järgneb koolon „:”, millele järgneb sellele andmeväljale kuuluvad andmed. Lisatud tekstivälja number võib olla mis tahes arv ühest kümneni punkti „.” ja kooloni vahel „:”. Seda tuleb käsitada märgita täisarvuga tähistava andmevälja numbrina. See tähendab, et andmevälja number „2 123:” on sama kui andmevälja number „2.000000123:”, ning seda tuleks käsitada samal viisil.
Näite esitamiseks kasutatakse käesolevas dokumendis kolmekohalist arvu, et tähistada kirjeldatavas lisatud tekstiväljaga loogilises kirjes sisalduvat andmevälja. Andmevälja numbri formaat on „TT.xxx:”, kus „TT” tähistab ühe või kahe märgiga kirje tüüpi ja sellele järgneb punkt. Järgmise kolme märgiga tähistatakse vastavat andmevälja numbrit ja sellele järgneb koolon. Koolonile järgnevad ASCII vormingus kirjeldavad andmed või kujutise andmed.
Tüübi 1 ja tüübi 2 loogilised kirjed sisaldavad ainult ASCII vormingus teksti sisaldavaid andmevälju. Iga nimetatud kirje tüübi puhul märgitakse kirje kogupikkus (sealhulgas andmevälja numbrid, koolonid ja eraldusmärgid) esimesel ASCII vormingus andmeväljal. ASCII vormingus faili eraldusmärgi „FS” kontrollmärk (mis tähistab loogilise kirje või andmeedastuse lõppu) järgneb ASCII vormingus andmete viimasele baidile ning seda arvestatakse kirje pikkuse määramisel.
Lisatu tekstiväljaga andmete esitamise kontseptsioonist erinevalt sisaldavad tüüp-4 kirjed üksnes binaarseid andmeid, mis on salvestatud saamise järjekorras fikseeritud pikkusega binaarsetele andmeväljadele. Kirje kogupikkus märgitakse iga kirje esimesel neljabaidisel binaarsel andmeväljal. Selle binaarse kirje puhul ei märgita ei kirje numbrit selle juurde kuuluva punktiga ega andmevälja identifitseerimisnumbrit selle juurde kuuluva kooloniga. Lisaks sellele, kuna selle kirje kõigi andmeväljade pikkus on kas fikseeritud või kindlaks määratud, ei käsitata nelja eraldusmärki („US”, „RS”, „GS”, ja „FS”) muul viisil kui üksnes binaarsete andmetena. Binaarse kirje korral ei kasutata märki „FS” kirje eraldusmärgina või andmeedastuse lõppu tähistava märgina.
3. Tüüp-1 loogiline kirje: faili päis
Selles kirjega kirjeldatakse faili struktuuri, faili tüüpi ja antakse muud olulist teavet. Tüüp- 1 andmeväljades kasutatav märgistik sisaldab üksnes 7-bitist ANSI standardile vastavat koodi andmete edastamiseks.
3.1. Andmeväljad tüüp-1 loogilistes kirjetes
3.1.1.
See andmeväli sisaldab kogu tüübi 1 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväli algab tähisega „1.001:”, millele järgneb kirje kogupikkust tähistav arv, võttes arvesse iga märki igal andmeväljal ja andmete eraldusmärke.
3.1.2.
Tagamaks, et kasutajad teavad, millist ANSI/NIST standardi versiooni kasutatakse, märgitakse sellel 4-baidilisel andmeväljal tarkvara või faili loonud süsteemi poolt kasutatud standardi versiooni number. Esimese kahe baidiga antakse põhiline versiooni viitenumber ning kahe järgmisega redaktsiooni tähistav number. Näiteks 1986. aasta standardit loetakse esimeseks versiooniks ning tähistatakse „0100”, kuid praegust ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardit tähistatakse „0300”.
3.1.3.
Sellel andmeväljal loetletakse kõigi failis sisalduvate kirjete kirje tüüp ning esitatakse failis sisalduvate kirjete esinemise järjekord. See sisaldab ühte või enamat alamandmevälja, millest igaüks omakorda sisaldab kahte andmeühikut, millega kirjeldatakse vastavas failis sisalduvat ühte loogilist kirjet. Alamandmeväljad esitatakse samas järjekorras, nagu on salvestatud ja edastatud kirjed.
Esimene andmeühik esimesel alamandmeväljal on „1”, et tähistada seda tüüp-1 kirjet. Sellele järgneb teine andmeühik, mis tähistab muude failis sisalduvate kirjete arvu. See arv on võrdne andmevälja 1.003 ülejäänud alamandmeväljade arvuga.
Iga ülejäänud alamandmeväli on seotud ühe kirjega failis ning alamandmeväljade järjekord vastab kirjete järjekorrale. Iga alamandmeväli sisaldab kahte andmeühikut. Esimene on kirje tüübi märkimiseks. Teine on kirjes sisalduva kujutise järjekorranumber (IDC). Nende kahe andmeühiku eraldamiseks kasutatakse eraldusmärki „US”.
3.1.4.
See andmeväli sisaldab kolme tähte, mis on lühend tähistamaks andmeedastuse tüüpi. Need koodid võivad erineda mujal ANSI/NIST standardi rakendamisel kasutatavatest koodidest.
CPS: „sõrmejälgede kaart – sõrmejälgede kaart” otsing kurjategijate andmebaasis. See andmeedastus on taotlus otsida kriminaalkuriteoga seotud kirjet sõrmejälgede andmebaasist. Isiku sõrmejäljed peavad failis sisalduma WSQ põhiselt kokkupakitud kujutistena.
Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:
Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:
CPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (6. liide).
PMS: „sõrmejälgede kaart – lahendamata sündmuskohajälg” otsing. Seda andmeedastust kasutatakse, kui sõrmejälgede kogumit võrreldakse lahendamata sündmuskohajälgede andmebaasi põhjal. Vastus sisaldab AFISe kaudu sooritatud otsingu sihtkoha poolt esitatud otsust kokkulangevuse või kokkulangevuse puudumise kohta. Kui leidub mitu lahendamata sündmuskohajälge, toimub mitu SRE andmeedastust, edastades ühe andmeedastuse käigus ühe sündmuskohajälje. Isiku sõrmejäljed peavad failis sisalduma WSQ põhiselt kokkupakitud kujutistena.
Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:
Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:
PMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (6. liide).
MPS: „lahendamata sündmuskohajälg – sõrmejälgede kaart” otsing. Seda toimingut kasutatakse siis, kui seoses sündmuskohajälgedega sooritatakse otsing sõrmejälgede andmebaasist. Failis peavad sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjeldavad andmed ja kujutis (WS põhiselt kokkupakituna).
Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:
Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:
MPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (6. liide).
MPS: „lahendamata sündmuskohajälg – lahendamata sündmuskohajälg” otsing. Selle toimingu korral sisaldab fail sündmuskohajälgi, mille alusel sooritatakse otsing lahendamata sündmuskohajälgi sisaldavast andmebaasist, et teha kindlaks seos erinevate kuriteopaikade vahel. Failis peavad sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjeldavad andmed ja kujutis (WS põhiselt kokkupakituna).
Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:
Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:
MMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (6. liide).
SRE: Selle andmeedastuse saadab sihtkohaks olev asutus vastuseks sõrmejälgede andmete päringule. Vastus sisaldab AFISi, kuhu sõrmejäljed otsingusse saadeti, otsust kokkulangevuse (HIT) või kokkulangevuse puudumise (NO HIT) kohta. Kui leidub mitu kandidaati, esitatakse mitu SRE vastust; üks kandidaat iga vastuse kohta.
SRE TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.2 (6. liide).
ERR: See andmeedastus on AFISi, kuhu andmed otsingusse saadeti, vastus osutamaks veale andmeedastuses. See sisaldab sõnumit (ERM), mis näitab, et tuvastati viga. Vastusena saadetakse järgmised loogilised kirjed:
ERR TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.3 (6. liide).
Tabel 2: andmeedastuses kasutada lubatud koodid
Transaction Type |
Logical Record Type |
|||||
1 |
2 |
4 |
9 |
13 |
15 |
|
CPS |
M |
M |
M |
— |
— |
— |
SRE |
M |
M |
C |
— (C in case of latent hits) |
C |
C |
MPS |
M |
M |
— |
M (1*) |
M |
— |
MMS |
M |
M |
— |
M (1*) |
M |
— |
PMS |
M |
M |
M* |
— |
— |
M* |
ERR |
M |
M |
— |
— |
— |
— |
Legend:
M |
= |
kohustuslik |
M* |
= |
võib lisada üksnes ühe kahest võimalikust kirje tüübist |
O |
= |
vabatahtlik |
C |
= |
sõltuvalt sellest, kas andmed on kättesaadavad |
— |
= |
ei ole lubatud |
1* |
= |
sõltuvalt vanadest infosüsteemidest |
3.1.5.
Sellel andmeväljal märgitakse andmevahetuse alguse kuupäev ning see peab vastama ISO standardile:
AAAAKKPP, kus AAAA märgib aastat, KK kuud ja PP kuupäeva. Ühekohaliste arvude korral alustatakse nullidega. Näiteks „19931004” tähistab kuupäeva 4. oktoober 1993.
3.1.6.
Sellel vabatahtlikult täidetaval andmeväljal mägitakse taotluse prioriteetsus vahemikus 1–9. 1 märgib kõrgeimat prioriteeti ja 9 madalaimat. Andmeedastustega, mille prioriteet on märgitud 1, tuleb tegeleda viivitamata.
3.1.7.
Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse sihtkohaks olev asutus.
See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.
Esimene andmeühik sisaldab riigi koodi (vastavalt sellele, nagu on kehtestatud ISO 3166 standardis), mis märgitakse kahe märgiga, mis võivad olla tähed ja numbrid. Teises andmeühikus (asutus) esitatakse hariliku teksti abil asutuse identifitseerimistunnus, kasutades maksimaalselt 32 tähte ja numbrit.
3.1.8.
Sellel andmeväljal määratletakse faili lähtekoht ning sellel on sama formaat nagu DAIl (andmeväli 1.007).
3.1.9.
See on kontrollnumber arvestuse pidamiseks. See tuleks genereerida arvutil ning selle formaat peaks olema järgmine: YYSSSSSSSSA
kus YY tähistab andmeedastuse aastat, SSSSSSSS on kaheksakohaline seerianumber ning A on kontrollmärk, mis genereeritakse 2. liites esitatud protseduuri alusel.
Kui TCN ei ole kättesaadav, täidetakse väli (YYSSSSSSSS) nullidega ning kontrollmärk genereeritakse eespool nimetatud viisil.
3.1.10.
Kui saadeti taotlus, millele see on vastuseks, peab see vabatahtlikult täidetav andmeväli sisaldama taotluse andmeedastuse kontrollnumbrit. Seetõttu on sellel sama formaat nagu TCNil (andmeväli 1.009).
3.1.11.
Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse lähtekohas kasutatava süsteemi toetatav nominaalne skaneerimise resolutsioon. See resolutsioon määratletakse kahe numbriga, millele järgneb kümnendkohti eraldav koma ja seejärel veel kaks numbrit.
Kõigi otsuse 2008/615/JSK kohaste andmeedastuste korral peab kujutis olema lahutusvõimega 500 pikslit tolli kohta või 19,68 pikslit millimeetri kohta.
3.1.12.
Sellel 5-baidisel andmeväljal määratletakse edastatavate kujutiste nominaalne andmeedastuse resolutsioon. See resolutsioon on väljendatud pikslites millimeetri kohta, kasutades sama formaati nagu NSR puhul (andmeväli 1.011).
3.1.13.
See kohustuslik andmeväli sisaldab kasutaja poolt määratava tüüp-2 loogilise kirje rakenduse domeeninime. See sisaldab kahte andmeühikut ja selle formaat on järgmine „INT-I{US}4.22{GS}”.
3.1.14.
See kohustuslik andmeväli näeb ette mehhanismi kuupäeva ja kellaaja märkimiseks universaalse Greenwichi aja (GMT) ajaühikute abil. Kui seda kasutatakse, sisaldab GMT andmeväli universaalaega, mis esitatakse lisaks andmeväljal 1.005 (DAT) esitatavale kohalikule ajale. GMT andmevälja kasutamine kaotab kohaliku aja kasutamisega kaasnevad vastuolud, kui andmeedastus ja vastuste saatmine toimub kahe koha vahel, mis asuvad erinevates ajavööndites. GMT võimaldab kasutada universaalaega ja 24-tunni süsteemi, mis ei sõltu ajavöönditest. See esitatakse formaadis „CCYYMMDDHHMMSSZ”, mis on 15 märki sisaldav märgistring, mis on GMT kuupäeva konkatenatsioon ja see lõpeb märgistringiga „Z”. Märgid „CCYY” tähistavad andmeedastuse sooritamise aastat, märgid „MM” tähistavad kuule vastava väärtuse kümnelisi ja ühelisi, märgid „DD” tähistavad kuupäevale vastava väärtuse kümnelisi ja ühelisi, märgid „HH” tähistavad tundi, märgid „MM” tähistavad minuteid ja märgid „SS” tähistavad sekundeid. Kogu esitatav kuupäev ja kellaaeg ei tohi olla hilisem kui parajasti käesolev kuupäev ja kellaaeg.
4. Tüüp-2 loogiline kirje: kirjeldav tekst
Suurema osa selle kirje struktuur ei ole määratud algse ANSI/NIST standardiga. See kirje sisaldab teavet, mis pakub konkreetset huvi faili saatvate või saavate asutuste jaoks. Tagamaks omavahel sidet pidavate sõrmejälgede süsteemide omavaheline ühilduvus, on nõutav, et selles kirjes sisalduksid üksnes järgmised andmeväljad. Käesolevas dokumendis määratakse kindlaks, millised andmeväljad on kohustuslikud ja millised vabatahtlikud ning samuti määratakse kindlaks üksikute andmeväljade struktuur.
4.1. Andmeväljad tüüp-1 loogilistes kirjetes
4.1.1.
Sellel kohustuslikul andmeväljal on märgitud selle tüüp-2 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes arvesse kõiki kirjes ja eraldusmärkides sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.
4.1.2.
Sellel kohustuslikul väljal sisalduv IDC on ASCII kodeeringus esitatud IDC, nagu on määratletud tüüp-1 kirjes sisalduva faili sisu andmeväljal (andmeväli 1.003).
4.1.3.
See on kohustuslik andmeväli ja see sisaldab nelja baiti, millega märgitakse, millisele INT-I versioonile see konkreetne tüüp-2 kirje vastab.
Esimese kahe baidiga antakse põhiline versiooni number ning kahe järgmisega redaktsiooni tähistav number. Näiteks käesoleva rakendusversioon põhineb INT-I versiooni 4 redaktsioonil 22 ning see tuleks tähistada „0422”.
4.1.4.
Selle numbri määrab kohalik sõrmejälgede büroo kuriteopaigalt leitud sündmuskohajälgede seotud kogumi kohta. Kasutatakse järgmist formaati: CC/number
kus CC tähistab Interpoli riigi koodi, mis on kahe märgi pikkune ja võib sisaldada nii tähti kui numbreid, ning number vastab asjaomastele kohalikele suunistele ning võib olla kuni 32 kohaline tähti ja numbreid sisaldav kood.
See andmeväli võimaldab süsteemil teha kindlaks sündmuskohajäljed, mis on seotud konkreetse kuriteoga.
4.1.5.
Sellega määratletakse sündmuskohajälgede seotud kogum juhtumis. See võib olla tähistatud kuni nelja numbriga. Seotud kogum on sündmuskohajälg või sündmuskohajälgede kogum, mis on koondatud arhiveerimiseks ja/või otsingute sooritamiseks. See määratlus nõuab, et isegi üheainsa sündmuskohajälje kohta peab olema määratud kogumi number.
Seda andmevälja võib kasutada koos MIDiga (andmeväli 2.009), et teha kindlaks konkreetne sündmuskohajälg kogumis.
4.1.6.
Sellel andmeväljal määratletakse üksik sündmuskohajälg kogumis. See võib sisaldada ühte või kahte tähte, kus esimene sündmuskohajälg on tähistatud tähega A ja teine tähega B jne kuni tähistuseni ZZ. Seda andmevälja kasutatakse analoogselt sündmuskohajälgede kogumi numbrit tähistava andmeväljaga, mida on käsitletud SQNi (andmeväli 2.008) kirjelduses.
4.1.7.
See on unikaalne viitenumber, mille riiklik asutus omistab isikule, kellele on esmakordselt esitatud süüdistus kuriteo toimepanemise eest. Samas riigis ei ole ühelgi isikul rohkem kui üks CRN ja kahel isikul ei ole sama CRN. Siiski võib samal isikul olla kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumber mitmes riigis, mis on eristatavad riigi koodi abil.
CRNi andmevälja formaat on järgmine: CC/number
kus CC tähistab ISO 3166 standardile vastavat riigi koodi, mis on kahe märgi pikkune ja võib sisaldada nii tähti kui numbreid, ning number vastab väljaandva asutuse asjaomastele riiklikele suunistele ning võib olla kuni 32 kohaline tähti ja numbreid sisaldav kood.
Otsuse 2008/615/JSK kohase andmeedastuse teostamisel kasutatakse seda andmevälja lähtekohaks oleva asutuse riikliku kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumbri jaoks, mis on seotud kujutistega tüüp-4 ja tüüp-15 kirjetes.
4.1.8.
See andmeväli sisaldab CPS või PMS andmeedastuse käigus edastatud CRNi (andmeväli 2.010) ilma selle alguses esineva riigi koodita.
4.1.9.
See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud CROd (andmeväli 2.007) ilma selle alguses esineva riigi koodita.
4.1.10.
See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud SQNi (andmeväli 2.008).
4.1.11.
See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud MIDi (andmeväli 2.009).
4.1.12.
PMS taotluse puhul sooritatava SRE andmeedastuse korral esitatakse sellel andmeväljal teavet sõrme kohta, mis põhjustas võimaliku kokkulangevuse. Selle andmevälja formaat on järgmine:
NN, kus NN on kahest numbrist koosnev sõrme positsiooni kood, mis on määratletud tabelis 5.
Muudel juhtudel on selle andmevälja kasutamine vabatahtlik. See võib sisaldada kuni 32 tähte ja numbrit ja selles võidakse anda täiendavat teavet taotluse kohta.
4.1.13.
See andmeväli sisaldab vähemalt kahte alamandmevälja. Esimesel alamandmeväljal kirjeldatakse iga sooritatud otsingu tüüpi, kasutades selleks kolmetähelist lühendit, mis tähistab andmeväljal TOT (1.004) kajastatud andmeedastuse tüüpi. Teine alamandmeväli sisaldab ühte märki. Märki I kasutatakse kokkulangevuse tuvastamise tähistamiseks ning märki N kasutatakse juhul, kui kokkulangevust ei leitud. Kolmas alamandmeväli sisaldab kogumi identifikaatorit tulemuse kandidaadi jaoks ja kandidaatide arvu, mis on omavahel eraldatud kaldjoonega. Kui esineb mitu kandidaati, saadetakse mitu sõnumit.
Võimaliku kokkulangevuse korral sisaldab neljas alamandmeväli kuue numbri pikkust skoori. Kui kokkulangevus on kinnitatud, on selle alamandmevälja väärtuseks „999999”.
Näide: „CPS{RS}I{RS}001/001{RS}999999{GS}”
Kui kaugel paiknev AFIS ei väljasta skoori, tuleks vastavas kohas kasutada skoori null.
4.1.14.
See andmeväli sisaldab andmeedastusest tulenevaid veateateid, mis saadetakse taotlejale tagasi veateate ühe osana.
Tabel 3: veateated
Numeric Code (1–3) |
Meaning (5–128) |
003 |
ERROR: UNAUTHORISED ACCESS |
101 |
Mandatory field missing |
102 |
Invalid record type |
103 |
Undefined field |
104 |
Exceed the maximum occurrence |
105 |
Invalid number of subfields |
106 |
Field length too short |
107 |
Field length too long |
108 |
Field is not a number as expected |
109 |
Field number value too small |
110 |
Field number value too big |
111 |
Invalid character |
112 |
Invalid date |
115 |
Invalid item value |
116 |
Invalid type of transaction |
117 |
Invalid record data |
201 |
ERROR: INVALID TCN |
501 |
ERROR: INSUFFICIENT FINGERPRINT QUALITY |
502 |
ERROR: MISSING FINGERPRINTS |
503 |
ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED |
999 |
ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION AGENCY. |
Veateated vahemikus 100 ja 199:
Need veateated on seotud ANSI/NIST kirjete kinnitamisega ning need moodustatakse järgmiselt:
<vea_kood 1>: IDC <idc_number 1> ANDMEVÄLI <andmevälja_id 1> <dünaamiline tekst 1> LF
<vea_kood 2>: IDC <idc_number 2> ANDMEVÄLI <andmevälja_id 2> <dünaamiline tekst 2>…
kus
Näide:
201: IDC - 1 ANDMEVÄLI 1.009 VALE KONTROLLMÄRK {LF} 115: IDC 0 ANDMEVÄLI 2.003 VALE TEAVE SÜSTEEMI KOHTA
Veateadete andmeedastuse puhul on see andmeväli kohustuslik.
4.1.15.
See andmeväli sisaldab maksimaalset kandidaatide arvu, mida taotlust esitav asutus eeldab kontrollimiseks saada. ENC väärtus ei tohi ületada tabelis 11 määratud väärtuseid.
5. Tüüp-4 loogiline kirje: kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides
Tuleb märkida, et tüüp-4 kirjed on binaarsed, mitte ASCII kodeeringus. Seetõttu on igale andmeväljale määratud kindel positsioon kirjes, mis tähendab, et kõik andmeväljad on kohustuslikud.
Standard võimaldab kirjes määratleda nii kujutise suuruse kui ka resolutsiooni. See nõuab, et tüüp-4 loogilised kirjed sisaldaksid sõrmejälgede kujutise andmeid, mis kantakse üle nominaalse pikslite tihedusega 500x520 pikslit tolli kohta. Uute tehniliste lahenduste puhul on eelistatavaks pikslitiheduseks 500 pikslit tolli kohta või 19,68 pikslit millimeetri kohta. 500 pikslit tolli kohta on INT-I standardis määratletud pikslitihedus, kuid sarnased süsteemid võivad vahetada omavahel andmeid ka muu pikslitihedusega, vahemikus 500–520 pikslit tolli kohta.
5.1. Andmeväljad tüüp-4 loogilistes kirjetes
5.1.1.
Sellel 4-bitisel andmeväljal on märgitud selle tüüp-4 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes arvesse kõiki kirjes sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.
5.1.2.
Failipäises esitatakse 1 biti abil binaarsel kujul IDC number.
5.1.3.
See tõmmise tüüp esitatakse ühe baidi abil andmeväljal, mis on kirje kuues bait.
Tabel 4: sõrmejälje tõmmise tüüp
Code |
Description |
0 |
Live-scan of plain fingerprint |
1 |
Live-scan of rolled fingerprint |
2 |
Non-live scan impression of plain fingerprint captured from paper |
3 |
Non-live scan impression of rolled fingerprint captured from paper |
4 |
Latent impression captured directly |
5 |
Latent tracing |
6 |
Latent photo |
7 |
Latent lift |
8 |
Swipe |
9 |
Unknown |
5.1.4.
See fikseeritud pikkusega 6-bitine andmeväli ulatub tüüp-4 kirje seitsmendast kuni kaheteistkümnenda baidini. See sisaldab võimalikku sõrme asendit, mille kirjeldus algab kõige vasakpoolsemast baidist (kirje seitsmes bait). Tabelist 5 valitakse teadaolev või kõige tõenäolisem sõrme asend. Võib osutada kuni viie sõrme asendile, esitades ülejäänud viies baidis teiste sõrmede asendid, kasutades sama formaati. Kui osutatakse vähem kui viiele sõrme asendile, kasutatakse kasutamata jäänud baitides binaararvu 255. Teadmata sõrme asendi märkimiseks kasutatakse koodi 0.
Tabel 5: sõrme asendit ja maksimaalset suurust tähistavad koodid
Finger position |
Finger code |
Width (mm) |
Length (mm) |
Unknown |
0 |
40,0 |
40,0 |
Right thumb |
1 |
45,0 |
40,0 |
Right index finger |
2 |
40,0 |
40,0 |
Right middle finger |
3 |
40,0 |
40,0 |
Right ring finger |
4 |
40,0 |
40,0 |
Right little finger |
5 |
33,0 |
40,0 |
Left thumb |
6 |
45,0 |
40,0 |
Left index finger |
7 |
40,0 |
40,0 |
Left middle finger |
8 |
40,0 |
40,0 |
Left ring finger |
9 |
40,0 |
40,0 |
Left little finger |
10 |
33,0 |
40,0 |
Plain right thumb |
11 |
30,0 |
55,0 |
Plain left thumb |
12 |
30,0 |
55,0 |
Plain right four fingers |
13 |
70,0 |
65,0 |
Plain left four fingers |
14 |
70,0 |
65,0 |
Kuriteopaigalt saadud sündmuskohajälgede korral tuleks kasutada üksnes koode 0–10.
5.1.5.
See 1-baidine andmeväli on tüüp-4 kirje 13. bait. Kui selle väärtus on 0, siis on kujutis soovitatava skaneerimisresolutsiooniga 19,68 pikslit millimeetri kohta (500 pikslit tolli kohta). Kui selle väärtus on 1, siis on kujutis muu skaneerimisresolutsiooniga, mis on määratletud tüüp-1 kirjes.
5.1.6.
See andmeväli hõlmab tüüp-4 kirje 14. ja 15. baiti. Sellel määratakse kindlaks iga rastrijoone pikslite arv. Esimene bait on kõige olulisem.
5.1.7.
Sellel andmeväljal määratletakse 16. ja 17. baidi abil rastrijoonte arv kujutises. Esimene bait on kõige olulisem.
5.1.8.
Sellel 1-baidisel andmeväljal määratletakse halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritm, mida kasutatakse kujutise andmete kodeerimisel. Käesolevas rakendusversioonis näitab binaararv 1, et on kasutatud WSQ põhist kokkupakkimist (7. liide).
5.1.9.
See andmeväli sisaldab kujutise baidijada. Selle struktuur sõltub mõistetavalt kasutatud kokkupakkimisalgoritmist.
6. Tüüp-9 loogiline kirje: eritunnuseid kirjeldav kirje
Tüüp-9 kirje sisaldab ASCII kodeeringus teksti, milles kirjeldatakse eritunnuseid ja esitatakse sellega seotud teavet, mis on saadud sündmuskohajäljelt. Sündmuskohajälje otsingu eesmärgil sooritatava andmeedastuse korral ei ole nende tüüp-9 kirjete hulk failis piiratud ning iga selline kirje võib käsitleda erinevat aspekti või sündmuskohajälge.
6.1. Eritunnuste leidmine
6.1.1.
Standardiga määratletakse kolm identifitseerimisnumbrit, mida kasutatakse eritunnuste tüübi kirjeldamiseks. Need on esitatud tabelis 6: kurru lõpp on tüüp-1. Hargnemine on tüüp-2. Kui eritunnust ei ole võimalik selgelt ühe eespool nimetatud tüübi alla liigitada, loetakse seda „muuks” eritunnuseks (tüüp-0).
Tabel 6: eritunnuste tüübid
Type |
Description |
0 |
Other |
1 |
Ridge ending |
2 |
Bifurcation |
6.1.2.
Selleks et mallid oleksid kooskõlas ANSI INCITS 378-2004 standardi 5. jaoga, kasutatakse eritunnuste asendi (asukoht ja nurk) määramiseks järgmist meetodit, mis on praeguse INCITS 378-2004 standardi edasiarendus.
Eritunnuseks oleva kurru lõpu asend või asukoht on oru põhistruktuuri hargnemiskoht otse kurru lõppemiskoha ees. Kui oru kolme haru kujutist lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune struktuur, siis on eritunnuse asukohaks harude kokkupuutepunkt. Samamoodi on eritunnuseks oleva hargnemiskoha asukoht kurru põhistruktuuri hargnemiskoht. Kui kurru kolme haru kujutist lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune struktuur, siis on eritunnuse asukohaks kolme haru kokkupuutepunkt.
Pärast kõigi kurdude lõppemiskohtade hargnemisteks ümberarvestamist esitatakse kõik sõrmejälje kujutise eritunnused hargnemiskohtadena. Kolme haru kokkupuutepunkti piksli X ja Y koordinaadid saab otseselt kindlaks määrata. Igast põhistruktuuri hargnemiskohast saab tuletada eritunnuse suuna. Tuleb analüüsida iga põhistruktuuri kolme haru ja määrata kindlaks iga haru lõpp-punkt. Joonisel 6.1.2 on illustreeritud kolme meetodit, mida kasutatakse haru lõpu kindlaksmääramiseks, võttes aluseks kujutise, mille skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta.
Lõpp-punkt määrtakse kindlaks vastavalt esimesena täidetavale tingimusele. Pikslite arvu määramisel on võetud aluseks skaneerimise resolutsioon 500 pikslit tolli kohta. Erinevate skaneerimise resolutsioonide kasutamise korral tuleb võtta aluseks erinev pikslite arv.
Joonis 6.1.2
Eritunnuseks olev nurk määratakse kindlaks, moodustades kolm kujuteldavat kiirt, mis lähtuvad hargnemispunktist ja ulatuvad iga haru lõpuni. Kiirte poolt moodustatud teravaim nurk poolitatakse, et märkida eritunnuse suund.
6.1.3.
Sõrmejälgede eritunnuste väljendamiseks kasutatav koordinaatsüsteem on ristkoordinaatide süsteem. Eritunnuste asukohad esitatakse nende x-ja y-koordinaatide abil. Koordinaatsüsteemi alguspunkt on algse kujutise vasakpoolne ülemine nurk ning x-telje suund on paremale ja y-telje suund alla. Eritunnuse x-ja y-koordinaadid esitatakse pikslite alusel kaugusena koordinaatsüsteemi alguspunktist. Tuleb märkida, et koordinaatsüsteemi alguspunkti asukoht ja mõõtühikud ei ole kooskõlas tavaga, mida on kasutatud ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardis tüüp-9 kirje mõistete määratlustes.
6.1.4.
Nurga väärtused esitatakse standardsel matemaatilisel kujul, kus 0-kraadine nurk on paremale ning vastupäeva pöörates nurk suureneb. Kirjeldatavad nurgad on suunaga piki kurdu kurru lõpu tähistamisel ning suunaga oru keskosa suunas hargnemiskoha tähistamisel. See tava on 180 kraadi vastupidine nurga suunale, millest on lähtutud nurga kirjeldamisel ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardi tüüp-9 kirje mõistete määratlustes.
6.2. Tüüp-9 loogiliste kirjete andmeväljad vastavalt INCITS-378 standardiga kehtestatud formaadile
Kõik tüüp-9 kirjete andmeväljad on ASCII kodeeringus. Binaarsed andmeväljad ei ole selle lisatud tekstiväljaga kirje puhul lubatud.
6.2.1.
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal on esitatud loogilise kirje pikkus, märkides baitide koguarvu, võttes arvesse kõiki kirjes esinevatel andmeväljadel asuvaid märke.
6.2.2.
Seda kohustuslikku 2-baidist andmevälja kasutatakse eritunnuseid kirjeldavate andmete tähistamiseks ja asukoha esitamiseks. Sellel andmeväljal paiknev IDC vastab tüüp-1 kirje faili sisu andmeväljal esinevale IDCle.
6.2.3.
Sellel 1-baidisel kohustuslikul andmeväljal kirjeldatakse viisi, kuidas sõrmejälje kujutise andmed on saadud. Sellele andmeväljale sisestatakse tõmmise tüübi tähistamiseks vastavale tabelist 4 valitud koodile vastav ASCII kodeeringus väärtus.
6.2.4.
Sellel väljal esineb märk „U” tähistamaks, et eritunnused on esitatud M1-378 standardile vastavas formaadis. Kuigi andmed võivad olla kodeeritud vastavalt M1-378 standardile, peavad kõik tüüp-9 kirje andmeväljad jääma ASCII kodeeringus tekstiväljadeks.
6.2.5.
See andmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimene andmeühik sisaldab väärtust „27” (0x1B). See on CBEFFi formaadi omaniku identifitseerimistunnus, mille rahvusvaheline biomeetria tööstusassotsiatsioon (IBIA) on omistanud INCITISe tehnilisele komiteele M1. Märk <US> eraldab selle andmeühiku CBEFFi formaadi tüüpi tähistavast andmeühikust, mis sisaldab väärtust „513” (0x0201), et märkida, et see kirje sisaldab üksnes andmeid eritunnuste asukoha ja nurga kohta ilma laiendatud andmeploki andmeid esitamata. Märk <US> eraldab selle andmeühiku CBEFFi toote identifikaatorist (PID), millega määratletakse kodeerimiseks kasutatava seadme „omanik”. Selle väärtuse määrab kindlaks müüja. Selle võib saada IBIA veebisaidilt (www.ibia.org), kui see on sinna märgitud.
6.2.6.
See andmeväli sisaldab kahte andmeühikut, mis on eraldatud märgiga <US>. Esimene andmeväli sisaldab tähist „APPF”, kui algselt kujutise salvestamiseks kasutatud seade vastas kinnituse kohaselt CJIS-RS-0010 (FBI sõrmejälgede elektroonilise edastamise spetsifikatsioon) F lisale (IAFISe kujutise kvaliteedi spetsifikatsioon, 29. jaanuar 1999). Kui seade ei olnud nimetatud spetsifikatsioonile vastav, sisaldab andmeväli väärtust „NONE”. Teine andmeväli sisaldab kujutise salvestamise seadme tunnust, mis on müüja poolt omistatud kujutise salvestamiseks kasutatava seadme tootenumber. Väärtus „0” märgib, et kujutise salvestamise seadme tunnus ei ole teada.
6.2.7.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse rastrijoone pikslite arvu. Maksimaalne horisontaalse rastrijoone pikkus on 65 534 pikslit.
6.2.8.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte arvu. Maksimaalne vertikaalse külje pikkus on 65 534 pikslit.
6.2.9.
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1” sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, väärtus „2” märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0” sellel andmeväljal osutab sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.
6.2.10.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.
6.2.11.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte vertikaalsuunale vastavat komponenti.
6.2.12.
See kohustuslik andmeväli sisaldab kõnealuse kirje andmetega seotud sõrme vaate numbrit. Vaadet tähistatakse täisarvudega alates nullist kuni viieteistkümneni.
6.2.13.
See andmeväli sisaldab koodi, mis tähistab sõrme asendit, mille alusel saadi selles tüüp-9 kirjes sisalduv teave. Sõrme või peopesa asendi märkimiseks kasutatakse koodi vahemikus 1–10, mis valitakse tabelist 5, või tabelist 10 peopesa korral.
6.2.14.
Sellel andmeväljal mägitakse üldine sõrmejälje eritunnuste andmete kvaliteet ning see esitatakse vahemikus 0–100. See number tähistab üldist sõrmejälje andmete kvaliteeti ning kajastab algse kujutise, eritunnuste kindlaksmääramise ning eritunnuste andmeid mõjutada võivate täiendavate toimingute kvaliteeti.
6.2.15.
See kohustuslik andmeväli sisaldab selles loogilises kirjes esitatud eritunnuste arvu.
6.2.16.
See kohustuslik andmeväli sisaldab kuute andmeühikut, mis on eraldatud märgiga <US>. Sellesse kuulub mitu alamandmevälja, millest igaüks sisaldab andmeid ühe eritunnuse kohta. Eritunnuseid käsitlevate alamandmeväljade koguarv peab vastama andmeväljal 136 esitatud arvule. Esimene andmeühik sisaldab eritunnuse indeksit; need indeksid algavad ühest ning sõrmejälje iga järgmise eritunnuse korral on see indeks ühe võrra suurem. Teisel ja kolmandal andmeväljal on eritunnuste x- ja y-koordinaadid, mis on esitatud pikslite alusel. Neljas andmeühik sisaldab eritunnusega seotud nurga suurust kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Viiendas andmeühikus kirjeldatakse eritunnuse tüüpi. Väärtust „0” kasutatakse „muud” tüüpi eritunnuste, väärtust „1” kurru lõpu ning väärtust „2” kurru hargnemise tähistamiseks. Kuues andmeühik kirjeldab iga eritunnuse kvaliteeti. Selle väärtus võib olla vahemikus 1, mis tähistab halvimat kvaliteeti, kuni 100, mis tähistab parimat kvaliteeti. Väärtus „0” tähendab, et andmed kvaliteedi kohta puuduvad. Iga alamandmeväli on eraldatud järgmisest eraldusmärgiga <RS>.
6.2.17.
See andmeväli sisaldab mitmeid alamandmevälju, millest igaüks sisaldab kolme andmeühikut. Esimese alamandmevälja esimeses andmeühikus on määratletud kurdude arvu kindlaksmääramise meetod. Väärtus „0” märgib, et kurdude arvu kindlakstegemiseks kasutatud meetodi kohta ega kurdude järjestuse kohta kirjes ei saa oletusi teha. Väärtus „1” märgib, et iga keskmise eritunnuse puhul on neljas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv kuni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Väärtus „2” märgib, et iga keskmise eritunnuse puhul on kaheksas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv kuni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Esimese andmevälja ülejäänud kaks andmeühikut sisaldavad mõlemad väärtust „0”. Andmeühikud on eraldatud eraldusmärgiga <US>. Järgnevad alamandmeväljad sisaldavad esimeses andmeühikus keskmise eritunnuse indeksit, teises andmeühikus külgneva eritunnuse indeksit ja kolmandas andmeühikus neid ühendava sirgega lõikuvate kurdude arvu. Alamandmeväljad on eraldatud eraldusmärgiga <RS>.
6.2.18.
See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva jäljesüdamiku kohta. Iga alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad x- ja y-koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas andmeväli sisaldab keskmega seotud nurga suurust, mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Erinevaid keskmeid kirjeldavad väljad on eraldatud eraldusmärgiga <RS>.
6.2.19.
See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva delta kohta. Iga alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad x- ja y-koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas andmeväli sisaldab deltaga seotud nurga suurust, mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Erinevaid jäljesüdamikke kirjeldavad väljad on eraldatud eraldusmärgiga <RS>.
7. Tüüp-13 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje
Lisatud tekstiväljaga tüüp-13 loogilised kirjed sisaldavad kujutise andmeid, mis on saadud sündmuskohajälje kujutistelt. Need kujutised on mõeldud edastamiseks asutustele, kes automaatselt tuvastavad kujutistel soovitud iseäralikke omadusi või kasutavad selleks inimsekkumist ja andmetöötlust.
Kirjes on esitatud lisatud tekstiväljaga andmed kasutatud skaneerimisresolutsiooni, kujutise suuruse ja muude kujutise töötlemiseks vajalike parameetrite kohta.
Tabel 7: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldava tüüp-13 kirje struktuur
Ident |
Cond. code |
Field Number |
Field Name |
Char type |
Field size per occurrence |
Occur count |
Max byte count |
||
min. |
max. |
min |
max |
||||||
LEN |
M |
13.001 |
LOGICAL RECORD LENGTH |
N |
4 |
8 |
1 |
1 |
15 |
IDC |
M |
13.002 |
IMAGE DESIGNATION CHARACTER |
N |
2 |
5 |
1 |
1 |
12 |
IMP |
M |
13.003 |
IMPRESSION TYPE |
A |
2 |
2 |
1 |
1 |
9 |
SRC |
M |
13.004 |
SOURCE AGENCY/ORI |
AN |
6 |
35 |
1 |
1 |
42 |
LCD |
M |
13.005 |
LATENT CAPTURE DATE |
N |
9 |
9 |
1 |
1 |
16 |
HLL |
M |
13.006 |
HORIZONTAL LINE LENGTH |
N |
4 |
5 |
1 |
1 |
12 |
VLL |
M |
13.007 |
VERTICAL LINE LENGTH |
N |
4 |
5 |
1 |
1 |
12 |
SLC |
M |
13.008 |
SCALE UNITS |
N |
2 |
2 |
1 |
1 |
9 |
HPS |
M |
13.009 |
HORIZONTAL PIXEL SCALE |
N |
2 |
5 |
1 |
1 |
12 |
VPS |
M |
13.010 |
VERTICAL PIXEL SCALE |
N |
2 |
5 |
1 |
1 |
12 |
CGA |
M |
13.011 |
COMPRESSION ALGORITHM |
A |
5 |
7 |
1 |
1 |
14 |
BPX |
M |
13.012 |
BITS PER PIXEL |
N |
2 |
3 |
1 |
1 |
10 |
FGP |
M |
13.013 |
FINGER POSITION |
N |
2 |
3 |
1 |
6 |
25 |
RSV |
|
13.014 13.019 |
RESERVED FOR FUTURE DEFINITION |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
COM |
O |
13.020 |
COMMENT |
A |
2 |
128 |
0 |
1 |
135 |
RSV |
|
13.021 13.199 |
RESERVED FOR FUTURE DEFINITION |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
UDF |
O |
13.200 13.998 |
USER-DEFINED FIELDS |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
DAT |
M |
13.999 |
IMAGE DATA |
B |
2 |
— |
1 |
1 |
— |
Märkide tüüp: N = number; A = täht; AN = täht või number; B = binaarne
7.1. Andmeväljad tüüp-13 loogilises kirjes
Järgmistes punktides kirjeldatakse kõigil tüüp-13 loogilise kirje andmeväljadel paiknevaid andmeid.
Tüüp-13 loogilises kirjes on kanded esitatud nummerdatud andmeväljadel. Kirje kaks esimest andmevälja peavad olema järjekorda seatud ning kujutise andmeid sisaldav andmeväli on viimane füüsiline andmeväli kirjes. Tabelis 7 on iga tüüp-13 kirjes sisalduva andmevälja kohta loetletud „tingimuste koodid”, kus M tähistab kohustuslikku ja „O” tähistab vabatahtlikku andmevälja, andmevälja nimi, märkide tüüp, andmevälja suurus ning maksimaalne arv, mitu korda see andmeväli võib esineda. Viimases tulbas on märgitud maksimaalne baitide arv andmeväljal, võttes aluseks kolmekohalise andmevälja numbri. Kui andmevälja numbri tähistamiseks kasutatakse rohkem numbreid, suureneb samuti maksimaalne baitide arv. Tulbas „ühe andmevälja suurus” esitatud kahe kande puhul on arvesse võetud andmeväljal kasutatud eraldusmärke. Maksimaalse baitide arvu määramisel on arvesse võetud välja numbrit, andmehulka ja kõiki eraldusmärke, sealhulgas märki „GS”.
7.1.1.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kogu tüüp-13 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväljal 13.001 määratletakse kirje pikkus, võttes arvesse kõiki kirje kõigil andmeväljadel asuvaid märke ning andmete eraldusmärke.
7.1.2.
Seda kohustuslikku ASCII kodeeringus andmevälja kasutatakse kirjes sisalduvate sündmuskohajälje kujutise andmete määratlemiseks. See IDC vastab tüüp-1 kirje faili sisu andmeväljal (CNT) esinevale IDCle.
7.1.3.
Sellel 1- või 2-baidisel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse, kuidas sündmuskohajälje kujutise andmed on saadud. Sellele väljale sisestatakse sobiv sündmuskohajälje kujutisele vastav kood, mis valitakse tabelist 4 (sõrm) või tabelist 9 (peopesa).
7.1.4.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab haldusasutuse või organisatsiooni identifitseerimistunnust, kes salvestas algselt kirjes esitatud näokujutise. Harilikult paikneb sellel andmeväljal lähtekohaks oleva asutuse, kes salvestas sellel andmeväljal esitatud kujutise, identifikaator (ORI). See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.
Esimene andmeühik sisaldab Interpoli riigi koodi, mis märgitakse kahe märgiga, mis võivad olla tähed ja numbrid. Teises andmeühikus (asutus) esitatakse hariliku teksti abil asutuse identifitseerimistunnus, kasutades maksimaalselt 32 tähte ja numbrit.
7.1.5.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kuupäeva, mil kirjes esitatud sündmuskohajälje kujutis salvestati. Kuupäev esitatakse kaheksa numbriga, kasutades järgmist formaati: AAAAKKPP. Märgid AAAA tähistavad aastat, mil kujutis salvestati; märgid KK tähistavad kuule vastava arvu kümnelisi ja ühelisi; märgid DD tähistavad kuupäevale vastava arvu kümnelisi ja ühelisi. Näiteks 20000229 väljendab kuupäeva 29. veebruar 2000. Esitatav kuupäev peab olema reaalne kuupäev.
7.1.6.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse rastrijoone pikslite arvu.
7.1.7.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte arvu.
7.1.8.
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1” sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, väärtus „2” märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0” sellel andmeväljal osutab sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.
7.1.9.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.
7.1.10.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.
7.1.11.
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse, millist algoritmi kasutati halltoonides kujutise kokkupakkimiseks. Kokkupakkimise algoritme tähistavad koode vt 7. liitest.
7.1.12.
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide arv. See andmeväli sisaldab kannet „8” harilike halltoonide väärtuste 0–255 korral. Mis tahes kanne sellel väljal, mis on suurem kui „8”, märgib suurema täpsusastmega esitatud halltoonis piksleid.
7.1.13.
Sellel kohustuslikul lisatud tekstiväljaga andmeväljal märgitakse üks või mitu võimalikku sõrme või peopesa asendit, mis võivad kuuluda kokku vastava sündmuskohajälje kujutisega. Kümnendkood, mis vastab teadaolevale või kõige tõenäolisemale sõrme asendile, valitakse tabelist 5, ja kõige tõenäolisemale peopesa asendile vastav kood tabelist 10 ning see esitatakse ühe või kahe märgiga ASCII kodeeringus alamandmeväljal. Võib osutada täiendavatele sõrme ja/või peopesa asenditele, sisestades muud asendi koodid alamandmeväljadele, mis on eraldatud eraldusmärgiga „RS”. Igale koodidega ühest kümneni tähistatud sõrme asendile osutamiseks kasutatakse „tundmatut sõrme” tähistavat koodi „0”. Igale loetelus esitatud peopesa asendile osutamiseks kasutatakse „tundmatut peopesa” tähistavat koodi „20”.
7.1.14.
Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest esineb, tuleb neid ignoreerida.
7.1.15.
Seda vabatahtlikku andmevälja võib kasutada märkuste või muu ASCII kodeeringus teksti lisamiseks sündmuskohajälje kujutise andmetele.
7.1.16.
Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest esineb, tuleb neid ignoreerida.
7.1.17.
Need andmeväljad on kasutaja poolt määratletavad ning neid kasutatakse vastavalt tulevastele vajadustele. Nende suuruse ja sisu määrab kindlaks kasutaja ning need peavad olema kooskõlastatud vastuvõtva asutusega. Kui need on kasutusel, sisaldavad need ASCII kodeeringus andmeid.
7.1.18.
See andmeväli sisaldab kõiki salvestatud sündmuskohajälje kujutise andmeid. Selle numbriks on alati 999 ning see peab olema viimane füüsiline andmeväli kirjes. Näiteks järgnevad andmevälja numbrile „13.999:” binaarselt esitatavad kujutise andmed.
Kokkupakkimata halltoonides kujutise iga piksli andmed esitatakse harilikult kaheksa biti abil (256 halltooni), mis moodustavad ühe baidi. Kui kanne andmeväljal 13.012 BPX on suurem või väiksem kui 8, on ühe piksli andmeid sisaldavate baitide arv erinev. Kui kasutatakse kokkupakkimist, pakitakse pikslite andmed kokku vastavalt andmeväljal GCA nimetatud kokkupakkimistehnoloogiale.
7.2. Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldava tüüp-13 kirje lõpp
Järjepidevuse huvides peab andmeväljal 13.999 paiknevate andmete viimasele baidile järgnema vahetult eraldusmärk „FS”, et eraldada see järgmisest loogilisest kirjest. Seda eraldusmärki tuleb tüüp-13 loogilise kirje pikkuse arvestamisel arvesse võtta.
8. Tüüp-15 loogiline kirje: muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldav kirje
Lisatud tekstiväljaga tüüp-15 loogiline kirje sisaldab peopesa kujutise andmeid koos kasutaja poolt esitatavat teksti sisaldavate kindlaksmääratud andmeväljadega, kus käsitletakse vastavat digitaalset kujutist, ning seda kasutatakse nende andmete vahetamiseks. Kirjes on esitatud lisatud tekstiväljaga andmed kasutatud skaneerimisresolutsiooni, kujutise suuruse ja muude kujutise töötlemiseks vajalike parameetrite ja märkuste kohta. Teistele asutustele edastatavaid peopesa kujutisi töödeldakse vastuvõtvates asutustes, et eraldada nendelt soovitud andmed eritunnuste kohta, mis on vajalikud kujutiste kõrvutamiseks.
Kujutise andmed saadakse otse isikult, kasutades skaneerimisseadet, mis võimaldab saada kujutise otse isikult, või peopesa kaardilt või muult andmekandjalt, mis sisaldab isiku peopesa kujutist.
Peopesa kujutiste saamiseks kasutatav meetod peab olema selline, mis võimaldab salvestada kujutiste kogumi kummagi käe kohta. Sellesse kogumisse kuulub peopesa välimine serv ühe skaneeritud kujutisena ning üks kuni kaks skaneeritud kujutist, mis hõlmab kogu peopesa käevõrust kuni sõrmeotsteni. Kui kogu peopesa kujutamiseks kasutatakse kahte kujutist, peab alumine kujutis ulatuma käevõrust kuni sõrmedevahelise ala ülemise osani (kolmanda sõrme liiges) ning peab hõlmama peopesa tenari (thenar) ja hüpotenari (hypothenar) piirkonda. Ülemine kujutis ulatub sõrmedevahelise ala alumisest osast kuni sõrmeotsteni. See tagab kahe kujutise piisava kattumise peopesa sõrmedevahelise ala piirkonnas. Selles piirkonnas esinevate joonte struktuuri ja üksikute punktide kõrvutamisel saab analüüsija kindlalt öelda, kas mõlemad kujutised on saadud samalt peopesalt.
Kuna peopesa andmete edastamine võib toimuda erinevatel eesmärkidel, võivad need andmed sisaldada ühte või enamat peopesa või käe teatava piirkonna kujutist. Kogu peopesa kujutiste kogum ühe isiku kohta sisaldab harilikult kummagi käe peopesa välimise serva ja kogu peopesa kujutist (kujutisi). Kuna lisatud tekstiväljaga loogiline kirje võib sisaldada üksnes binaarseid andmevälju, on kummagi peopesa välimise serva jaoks vaja ühte tüüp-15 kirjet ning kummagi terve peopesa jaoks ühte või kahte tüüp-15 loogilist kirjet. Seetõttu on hariliku peopesa andmete edastamisel isiku peopesade kirjeldamiseks vaja kasutada nelja kuni kuute tüüp-15 kirjet.
8.1. Andmeväljad tüüp-15 loogilises kirjes
Järgmistes punktides kirjeldatakse kõigil tüüp-15 loogilise kirje andmeväljadel paiknevaid andmeid.
Tüüp-15 loogilises kirjes on kanded esitatud nummerdatud andmeväljadel. Kirje kaks esimest andmevälja peavad olema järjekorda seatud ning kujutise andmeid sisaldav andmeväli on viimane füüsiline andmeväli kirjes. Tabelis 8 on iga tüüp-15 kirjes sisalduva andmevälja kohta loetletud „tingimuste koodid”, kus M tähistab kohustuslikku ja „O” tähistab vabatahtlikku andmevälja, andmevälja nimi, märkide tüüp, andmevälja suurus ning maksimaalne arv, mitu korda see andmeväli võib esineda. Viimases tulbas on märgitud maksimaalne baitide arv andmeväljal, võttes aluseks kolmekohalise välja numbri. Kui andmevälja numbri tähistamiseks kasutatakse rohkem märke, suureneb samuti maksimaalne baitide arv. Tulbas „ühe andmevälja suurus” esitatud kahe kande puhul on arvesse võetud andmeväljal kasutatud eraldusmärke. Maksimaalse baitide arvu määramisel on arvesse võetud välja numbrit, andmehulka ja kõiki eraldusmärke, sealhulgas märki „GS”.
8.1.1.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kogu tüüp-15 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväljal 15.001 määratletakse kirje pikkus, võttes arvesse kõiki kirje kõigil andmeväljadel asuvaid märke ning andmete eraldusmärke.
8.1.2.
Seda kohustuslikku ASCII kodeeringus andmevälja kasutatakse kirjes sisalduva peopesa kujutise järjekorranumbri märkimiseks. See IDC vastab tüüp-1 kirje faili sisu andmeväljal (CNT) esinevale IDCle.
8.1.3.
Sellel 1-baidisel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal nimetatakse viis, kuidas peopesa kujutise andmed on saadud. Sellele andmeväljale sisestatakse sobiv kood, mis valitakse tabelist 9.
8.1.4.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab haldusasutuse või organisatsiooni identifitseerimistunnust, kes salvestas algselt kirjes esitatud näokujutise. Harilikult paikneb sellel andmeväljal lähtekohaks oleva asutuse, kes salvestas sellel andmeväljal esitatud kujutise, identifikaator (ORI). See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.
Esimene andmeühik sisaldab Interpoli riigi koodi, mis märgitakse kahe märgiga, mis võivad olla tähed ja numbrid. Teises andmeühikus (asutus) esitatakse hariliku teksti abil asutuse identifitseerimistunnus, kasutades maksimaalselt 32 tähte ja numbrit.
8.1.5.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab kuupäeva, mil peopesa kujutis salvestati. Kuupäev esitatakse kaheksa numbriga, kasutades järgmist formaati: AAAAKKPP. Märgid AAAA tähistavad aastat, mil kujutis salvestati. märgid KK tähistavad kuule vastava arvu kümnelisi ja ühelisi; märgid DD tähistavad kuupäevale vastava arvu kümnelisi ja ühelisi. Näiteks kanne 20000229 väljendab kuupäeva 29. veebruar 2000. Esitatav kuupäev peab olema reaalne kuupäev.
8.1.6.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse rastrijoone pikslite arvu.
8.1.7.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte arvu.
8.1.8.
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1” sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, väärtus „2” märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0” sellel andmeväljal osutab sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.
8.1.9.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.
8.1.10.
See kohustuslik ASCII kodeeringus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1” või „2”. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.
Tabel 8: muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldava tüüp-15 kirje struktuur
Ident |
Cond code |
Field Number |
Field Name |
Char type |
Field size per occurrence |
Occur count |
Max byte count |
||
min. |
max. |
min |
max |
||||||
LEN |
M |
15.001 |
LOGICAL RECORD LENGTH |
N |
4 |
8 |
1 |
1 |
15 |
IDC |
M |
15.002 |
IMAGE DESIGNATION CHARACTER |
N |
2 |
5 |
1 |
1 |
12 |
IMP |
M |
15.003 |
IMPRESSION TYPE |
N |
2 |
2 |
1 |
1 |
9 |
SRC |
M |
15.004 |
SOURCE AGENCY/ORI |
AN |
6 |
35 |
1 |
1 |
42 |
PCD |
M |
15.005 |
PALMPRINT CAPTURE DATE |
N |
9 |
9 |
1 |
1 |
16 |
HLL |
M |
15.006 |
HORIZONTAL LINE LENGTH |
N |
4 |
5 |
1 |
1 |
12 |
VLL |
M |
15.007 |
VERTICAL LINE LENGTH |
N |
4 |
5 |
1 |
1 |
12 |
SLC |
M |
15.008 |
SCALE UNITS |
N |
2 |
2 |
1 |
1 |
9 |
HPS |
M |
15.009 |
HORIZONTAL PIXEL SCALE |
N |
2 |
5 |
1 |
1 |
12 |
VPS |
M |
15.010 |
VERTICAL PIXEL SCALE |
N |
2 |
5 |
1 |
1 |
12 |
CGA |
M |
15.011 |
COMPRESSION ALGORITHM |
AN |
5 |
7 |
1 |
1 |
14 |
BPX |
M |
15.012 |
BITS PER PIXEL |
N |
2 |
3 |
1 |
1 |
10 |
PLP |
M |
15.013 |
PALMPRINT POSITION |
N |
2 |
3 |
1 |
1 |
10 |
RSV |
|
15.014 15.019 |
RESERVED FOR FUTURE INCLUSION |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
COM |
O |
15.020 |
COMMENT |
AN |
2 |
128 |
0 |
1 |
128 |
RSV |
|
15.021 15.199 |
RESERVED FOR FUTURE INCLUSION |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
UDF |
O |
15.200 15.998 |
USER-DEFINED FIELDS |
— |
— |
— |
— |
— |
— |
DAT |
M |
15.999 |
IMAGE DATA |
B |
2 |
— |
1 |
1 |
— |
Tabel 9: peopesa tõmmise tüüp
Description |
Code |
Live-scan palm |
10 |
Nonlive-scan palm |
11 |
Latent palm impression |
12 |
Latent palm tracing |
13 |
Latent palm photo |
14 |
Latent palm lift |
15 |
8.1.11.
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse, millist algoritmi kasutati halltoonides kujutise kokkupakkimiseks. Kanne „NONE” sellel väljal märgib, et selles kirjes sisalduvad andmed ei ole kokkupakitud. Nende kujutiste puhul, mis kokku pakitakse, sisaldab see andmeväli kümne sõrmejälje kujutiste kokkupakkimiseks eelistatavat meetodit. 7. liites on määratletud kasutusel olevad koodid, millega tähistatakse kokkupakkimise meetodeid.
8.1.12.
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide arv. See andmeväli sisaldab kannet „8” harilike halltoonide väärtuste 0–255 korral. Mis tahes kanne sellel väljal, mis on suurem või väiksem kui „8”, märgib vastavalt suurema või väiksema täpsusastmega esitatud halltoonis piksleid.
Tabel 10: peopesa kujutiste koodid, pindalad ja mõõtmed
Palm Position |
Palm code |
Image area (mm2) |
Width (mm) |
Height (mm) |
Unknown Palm |
20 |
28 387 |
139,7 |
203,2 |
Right Full Palm |
21 |
28 387 |
139,7 |
203,2 |
Right Writer s Palm |
22 |
5 645 |
44,5 |
127,0 |
Left Full Palm |
23 |
28 387 |
139,7 |
203,2 |
Left Writer s Palm |
24 |
5 645 |
44,5 |
127,0 |
Right Lower Palm |
25 |
19 516 |
139,7 |
139,7 |
Right Upper Palm |
26 |
19 516 |
139,7 |
139,7 |
Left Lower Palm |
27 |
19 516 |
139,7 |
139,7 |
Left Upper Palm |
28 |
19 516 |
139,7 |
139,7 |
Right Other |
29 |
28 387 |
139,7 |
203,2 |
Left Other |
30 |
28 387 |
139,7 |
203,2 |
8.1.13.
Sellel kohustuslikul lisatud tekstiväljaga andmeväljal on märgitud peopesa asend, mis vastab peopesa kujutisele. Tabelist 10 valitakse kümnendkood, mis vastab teadaolevale või kõige tõenäolisemale peopesa asendile, ning see esitatakse ühe või kahe märgiga ASCII kodeeringus alamandmeväljal. Tabelis 10 on samuti loetletud kujutiste maksimaalne pindala ja mõõtmed iga võimaliku peopesa asendi kohta.
8.1.14.
Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest esineb, tuleb neid ignoreerida.
8.1.15.
Seda vabatahtlikku andmevälja võib kasutada märkuste või muu ASCII kodeeringus teksti lisamiseks peopesa kujutise andmetele.
8.1.16.
Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest esineb, tuleb neid ignoreerida.
8.1.17.
Need andmeväljad on kasutaja poolt määratletavad ning neid kasutatakse vastavalt tulevastele vajadustele. Nende suuruse ja sisu määrab kindlaks kasutaja ning need peavad olema kooskõlastatud vastuvõtva asutusega. Kui need on kasutusel, sisaldavad need ASCII kodeeringus andmeid.
8.1.18.
See andmeväli sisaldab kõiki salvestatud peopesa kujutise andmeid. Selle numbriks on alati 999 ning see peab olema viimane füüsiline andmeväli kirjes. Näiteks järgnevad andmevälja numbrile „15.999:” binaarselt esitatavad kujutise andmed. Kokkupakkimata halltoonides kujutise iga piksli andmed esitatakse harilikult kaheksa biti abil (256 halltooni), mis moodustavad ühe baidi. Kui kanne andmeväljal 15.012 BPX on suurem või väiksem kui 8, on ühe piksli andmeid sisaldavate baitide arv erinev. Kui kasutatakse kokkupakkimist, pakitakse pikslite andmed kokku vastavalt andmeväljal CGA nimetatud kokkupakkimistehnoloogiale.
8.2. Muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldava tüüp-15 kirje lõpp
Järjepidevuse huvides peab andmeväljal 15.999 paiknevate andmete viimasele baidile järgnema vahetult eraldusmärk „FS”, et eraldada see järgmisest loogilisest kirjest. Seda eraldusmärki tuleb tüüp-15 loogilise kirje pikkuse arvestamisel arvesse võtta.
8.3. Täiendavad muutuva resolutsiooniga peopesa kujutist sisaldavad tüüp-15 kirjed
Fail võib sisaldada täiendavaid tüüp-15 kirjeid. Iga täiendava peopesa kujutise jaoks on nõutav täielik tüüp-15 kirje, kasutades seejuures eraldusmärki „FS”.
Tabel 11: maksimaalne kontrollimise teostamiseks aktsepteeritavate kandidaatide arv ühe andmeedastuse kohta
Type of AFIS Search |
TP/TP |
LT/TP |
LP/PP |
TP/UL |
LT/UL |
PP/ULP |
LP/ULP |
Maximum Number of Candidates |
1 |
10 |
5 |
5 |
5 |
5 |
5 |
Otsingu tüübid:
9. 2. peatüki (sõrmejälgede vahetamine) juurde kuuluvad liited
9.1. 1. liide: ASCII kodeeringus eraldusmärgid
ASCII |
Position () |
Description |
LF |
1/10 |
Separates error codes in field 2.074 |
FS |
1/12 |
Separates logical records of a file |
GS |
1/13 |
Separates fields of a logical record |
RS |
1/14 |
Separates the subfields of a record field |
US |
1/15 |
Separates individual information items of the field or subfield |
(1)
This is the position as defined in the ASCII standard. |
9.2. 2. liide: tähti ja numbreid sisaldava kontrollmärgi arvutamine
Väljade TCN ja TCR jaoks (andmeväljad 1.09 ja 1.10)
Kontrollmärgile vastav number moodustatakse järgmise valemi kohaselt:
(YY * 108 + SSSSSSSS) moodul 23
Märgid YY ja SSSSSSSS on numbrilised väärtused – vastavalt aastaarvu kaks viimast numbrit ning seerianumber.
Kontrollmärk luuakse allpool esitatud kontrolltabeli põhjal.
Välja CRO jaoks (andmeväli 2.010)
Kontrollmärgile vastav number moodustatakse järgmise valemi kohaselt:
(YY * 106 + NNNNNN) moodul 23
Märgid YY ja NNNNNN on numbrilised väärtused – vastavalt aastaarvu kaks viimast numbrit ning seerianumber.
Kontrollmärk luuakse allpool esitatud kontrolltabeli põhjal.
Kontrollmärkide kontrolltabel
1-A |
9-J |
17-T |
2-B |
10-K |
18-U |
3-C |
11-L |
19-V |
4-D |
12-M |
20-W |
5-E |
13-N |
21-X |
6-F |
14-P |
22-Y |
7-G |
15-Q |
0-Z |
8-H |
16-R |
|
9.3. 3. liide: märkide koodid
Andmete edastamiseks kasutatav 7-bitine ANSI kood
ASCII Character Set |
||||||||||
+ |
0 |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
30 |
|
|
|
! |
” |
# |
$ |
% |
& |
„ |
40 |
( |
) |
* |
+ |
, |
— |
. |
/ |
0 |
1 |
50 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
: |
; |
60 |
< |
= |
> |
? |
@ |
A |
B |
C |
D |
E |
70 |
F |
G |
H |
I |
J |
K |
L |
M |
N |
O |
80 |
P |
Q |
R |
S |
T |
U |
V |
W |
X |
Y |
90 |
Z |
[ |
\ |
] |
^ |
_ |
' |
a |
b |
c |
100 |
d |
e |
F |
g |
h |
i |
j |
k |
l |
m |
110 |
n |
o |
p |
q |
r |
s |
t |
u |
v |
w |
120 |
x |
y |
z |
{ |
| |
} |
~ |
|
|
|
9.4. 4. liide: andmeedastuse kokkuvõte
Tüüp-1 kirje (kohustuslik)
Identifier |
Field Number |
Field Name |
CPS/PMS |
SRE |
ERR |
LEN |
1.001 |
Logical Record Length |
M |
M |
M |
VER |
1.002 |
Version Number |
M |
M |
M |
CNT |
1.003 |
File Content |
M |
M |
M |
TOT |
1.004 |
Type of Transaction |
M |
M |
M |
DAT |
1.005 |
Date |
M |
M |
M |
PRY |
1.006 |
Priority |
M |
M |
M |
DAI |
1.007 |
Destination Agency |
M |
M |
M |
ORI |
1.008 |
Originating Agency |
M |
M |
M |
TCN |
1.009 |
Transaction Control Number |
M |
M |
M |
TCR |
1.010 |
Transaction Control Reference |
C |
M |
M |
NSR |
1.011 |
Native Scanning Resolution |
M |
M |
M |
NTR |
1.012 |
Nominal Transmitting Resolution |
M |
M |
M |
DOM |
1.013 |
Domain name |
M |
M |
M |
GMT |
1.014 |
Greenwich mean time |
M |
M |
M |
Tulp „Tingimus”:
O = vabatahtlik; M = kohustuslik; C = sõltub sellest, kas andmeedastus on vastus lähtekohaks olevale asutusele
Tüüp-2 kirje (kohustuslik)
Identifier |
Field Number |
Field Name |
CPS/PMS |
MPS/MMS |
SRE |
ERR |
LEN |
2.001 |
Logical Record Length |
M |
M |
M |
M |
IDC |
2.002 |
Image Designation Character |
M |
M |
M |
M |
SYS |
2.003 |
System Information |
M |
M |
M |
M |
CNO |
2.007 |
Case Number |
— |
M |
C |
— |
SQN |
2.008 |
Sequence Number |
— |
C |
C |
— |
MID |
2.009 |
Latent Identifier |
— |
C |
C |
— |
CRN |
2.010 |
Criminal Reference Number |
M |
— |
C |
— |
MN1 |
2.012 |
Miscellaneous Identification Number |
— |
— |
C |
C |
MN2 |
2.013 |
Miscellaneous Identification Number |
— |
— |
C |
C |
MN3 |
2.014 |
Miscellaneous Identification Number |
— |
— |
C |
C |
MN4 |
2.015 |
Miscellaneous Identification Number |
— |
— |
C |
C |
INF |
2.063 |
Additional Information |
O |
O |
O |
O |
RLS |
2.064 |
Respondents List |
— |
— |
M |
— |
ERM |
2.074 |
Status/Error Message Field |
— |
— |
— |
M |
ENC |
2.320 |
Expected Number of Candidates |
M |
M |
— |
— |
Tulp „Tingimus”:
O = vabatahtlik; M = kohustuslik; C = sõltub sellest, kas andmed on olemas
* |
= |
kui andmeedastus on kooskõlas riikliku õigusega (ei ole käsitletav otsuses 2008/615/JSK) |
9.5. 5. liide: tüüp-1 kirjes kasutatavad märgid
Identifier |
Condition |
Field Number |
Field Name |
Character Type |
Example Data |
LEN |
M |
1.001 |
Logical Record Length |
N |
1.001:230{GS} |
VER |
M |
1.002 |
Version Number |
N |
1.002:0300{GS} |
CNT |
M |
1.003 |
File Content |
N |
1.003:1{US}15{RS}2{US}00{RS}4{US}01{RS}4{US}02{RS}4{US}03{RS}4{US}04{RS}4{US}05{RS}4{US}06{RS}4{US}07{RS}4{US}08{RS}4{US}09{RS}4{US}10{RS}4{US}11{RS}4{US}12{RS}4{US}13{RS}4{US}14{GS} |
TOT |
M |
1.004 |
Type of Transaction |
A |
1.004:CPS{GS} |
DAT |
M |
1.005 |
Date |
N |
1.005:20050101{GS} |
PRY |
M |
1.006 |
Priority |
N |
1.006:4{GS} |
DAI |
M |
1.007 |
Destination Agency |
1* |
1.007:DE/BKA{GS} |
ORI |
M |
1.008 |
Originating Agency |
1* |
1.008:NL/NAFIS{GS} |
TCN |
M |
1.009 |
Transaction Control Number |
AN |
1.009:0200000004F{GS} |
TCR |
C |
1.010 |
Transaction Control Reference |
AN |
1.010:0200000004F{GS} |
NSR |
M |
1.011 |
Native Scanning Resolution |
AN |
1.011:19.68{GS} |
NTR |
M |
1.012 |
Nominal Transmitting Resolution |
AN |
1.012:19.68{GS} |
DOM |
M |
1.013 |
Domain Name |
AN |
1.013: INT-I{US}4.22{GS} |
GMT |
M |
1.014 |
Greenwich Mean Time |
AN |
1.014:20050101125959Z |
Tulp „Tingimus”: O = vabatahtlik; M = kohustuslik; C = sõltub tingimustest
Tulp „kasutatavate märkide tüüp”: A = tähed, N = numbrid, B = binaarkood
1 = asutuse nime märkimisel on lubatud kasutada järgmiseid märke: [„0..9”, „A..Z”, „a..z”, „_”,„.”, „ ”, „–”]
9.6. 6. liide: tüüp-2 kirjes kasutatavad märgid
Tabel A.6.1: CPS ja PMS andmeedastus
Identifier |
Condition |
Field Number |
Field Name |
Character Type |
Example Data |
LEN |
M |
2.001 |
Logical Record Length |
N |
2.001:909{GS} |
IDC |
M |
2.002 |
Image Designation Character |
N |
2.002:00{GS} |
SYS |
M |
2.003 |
System Information |
N |
2.003:0422{GS} |
CRN |
M |
2.010 |
Criminal Reference Number |
AN |
2.010:DE/E999999999{GS} |
INF |
O |
2.063 |
Additional Information |
1* |
2.063:Additional Information 123{GS} |
ENC |
M |
2.320 |
Expected Number of Candidates |
N |
2.320:1{GS} |
Tabel A.6.2: SRE andmeedastus
Identifier |
Condition |
Field Number |
Field Name |
Character Type |
Example Data |
LEN |
M |
2.001 |
Logical Record Length |
N |
2.001:909{GS} |
IDC |
M |
2.002 |
Image Designation Character |
N |
2.002:00{GS} |
SYS |
M |
2.003 |
System Information |
N |
2.003:0422{GS} |
CRN |
C |
2.010 |
Criminal Reference Number |
AN |
2.010:NL/2222222222{GS} |
MN1 |
C |
2.012 |
Miscellaneous Identification Number |
AN |
2.012:E999999999{GS} |
MN2 |
C |
2.013 |
Miscellaneous Identification Number |
AN |
2.013:E999999999{GS} |
MN3 |
C |
2.014 |
Miscellaneous Identification Number |
N |
2.014:0001{GS} |
MN4 |
C |
2.015 |
Miscellaneous Identification Number |
A |
2.015:A{GS} |
INF |
O |
2.063 |
Additional Information |
1* |
2.063:Additional Information 123{GS} |
RLS |
M |
2.064 |
Respondents List |
AN |
2.064:CPS{RS}I{RS}001/001{RS}999999{GS} |
Tabel A.6.3: ERR andmeedastus
Identifier |
Condition |
Field Number |
Field Name |
Character Type |
Example Data |
LEN |
M |
2.001 |
Logical Record Length |
N |
2.001:909{GS} |
IDC |
M |
2.002 |
Image Designation Character |
N |
2.002:00{GS} |
SYS |
M |
2.003 |
System Information |
N |
2.003:0422{GS} |
MN1 |
M |
2.012 |
Miscellaneous Identification Number |
AN |
2.012:E999999999{GS} |
MN2 |
C |
2.013 |
Miscellaneous Identification Number |
AN |
2.013:E999999999{GS} |
MN3 |
C |
2.014 |
Miscellaneous Identification Number |
N |
2.014:0001{GS} |
MN4 |
C |
2.015 |
Miscellaneous Identification Number |
A |
2.015:A{GS} |
INF |
O |
2.063 |
Additional Information |
1* |
2.063:Additional Information 123{GS} |
ERM |
M |
2.074 |
Status/Error Message Field |
AN |
2.074: 201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {LF} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID SYSTEM INFORMATION {GS} |
Tabel A.6.4: MPS ja MMS andmeedastus
Identifier |
Condition |
Field Number |
Field Name |
Character Type |
Example Data |
LEN |
M |
2.001 |
Logical Record Length |
|
2.001:909{GS} |
IDC |
M |
2.002 |
Image Designation Character |
N |
2.002:00{GS} |
SYS |
M |
2.003 |
System Information |
N |
2.003:0422{GS} |
CNO |
M |
2.007 |
Case Number |
AN |
2.007:E999999999{GS} |
SQN |
C |
2.008 |
Sequence Number |
N |
2.008:0001{GS} |
MID |
C |
2.009 |
Latent Identifier |
A |
2.009:A{GS} |
INF |
O |
2.063 |
Additional Information |
1* |
2.063:Additional Information 123{GS} |
ENC |
M |
2.320 |
Expected Number of Candidates |
|
2.320:1{GS} |
Tulp „Tingimus”: O = vabatahtlik; M = kohustuslik; C = sõltub tingimustest
Tulp „Kasutatavate märkide tüüp”: A = tähed, N = numbrid, B = binaarkood
1 = on lubatud kasutada järgmiseid märke: [„0..9”, „A..Z”, „a..z”, „_”,„.”, ” ”, „–”]
9.7. 7. liide: halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritmid
Kokkupakkimise algoritmid
Compression |
Value |
Remarks |
Wavelet Scalar Quantization Grayscale Fingerprint Image Compression Specification IAFIS-IC-0010(V3), dated December 19, 1997 |
WSQ |
Algorithm to be used for the compression of grayscale images in Type-4, Type-7 and Type-13 to Type-15 records. Shall not be used for resolutions > 500dpi. |
JPEG 2000 [ISO 15444/ITU T.800] |
J2K |
To be used for lossy and losslessly compression of grayscale images in Type-13 to Type-15 records. Strongly recommended for resolutions > 500 dpi |
9.8. 8. liide: e-posti spetsifikatsioon
Sisemise töökorralduse parandamiseks tuleb PRUEM andmeedastuse korral e-posti sõnumi teemareale sisestada selle liikmesriigi kood (CC), kes sõnumi saadab, ja andmeedastuse tüüp (TOT andmeväli 1.004).
Formaat: CC/andmeedastuse tüüp
Näide: „DE/CPS”
Sõnumi keha võib olla tühi.
3. PEATÜKK. Sõidukite registreerimisandmete vahetus
1. Ühtne andmekogum sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsinguks
1.1. Määratlused
Artikli 16 lõikes 4 sätestatud kohustuslike ja mittekohustuslike andmeelementide määratlused on järgmised.
K) Kohustuslik:
andmeelement tuleb edastada, kui teave on olemas liikmesriigi registris. Seega eksisteerib kohustus vahetada olemasolevat teavet.
V) Mittekohustuslik:
andmeelemendi võib edastada, kui teave eksisteerib liikmesriigi registris. Seega ei eksisteeri kohustust teavet vahetada isegi, kui teave on olemas.
Igale andmekogumi elemendile lisatakse vastav märge (Y), kui teavet peetakse oluliseks seoses otsusega 2008/615/JSK.
1.2. Sõiduki/omaniku/valdaja otsing
1.2.1.
Teabe otsimiseks on kaks erinevat alljärgnevalt määratletud võimalust:
Nende kriteeriumite alusel saadetakse teave ühe ja vahel mitme sõiduki kohta. Kui saadetakse teave üksnes ühe sõiduki kohta, siis saadetakse kõik andmeelemendid ühe vastusena. Kui leitakse rohkem kui üks sõiduk, võib taotluse saanud liikmesriik ise otsustada, millised andmeelemendid saadetakse – kas saadetakse kõik andmeelemendid või üksnes need, mis võimaldavad otsingut täpsustada (nt seoses eraelu puutumatusega või tõhususe eesmärgil).
Otsingu täpsustamiseks vajalikud andmeelemendid on esitatud alapunktis 1.2.2.1. Alapunktis 1.2.2.2 kirjeldatakse täielikku andmekogumit.
Kui otsing sooritatakse tehase tähise ning kontrollkuupäeva ja -kellaaja kriteeriumitest lähtudes, saab selle sooritada ühes osalevas liikmesriigis või kõigis osalevates liikmesriikides.
Kui otsing sooritatakse sõiduki registreerimisnumbri ning kontrollkuupäeva ja -kellaaja kriteeriumitest lähtudes, tuleb otsing sooritada ühes konkreetses liikmesriigis.
Üldjuhul kasutatakse otsingu sooritamisel seda kuupäeva ja kellaaega, millal otsing sooritatakse, kuid otsingut on võimalik sooritada ka varasemat kontrollkuupäeva ja -kellaaega kasutades. Kui otsingu sooritamisel kasutatakse varasemat kontrollkuupäeva ja -kellaaega ning asjaomase liikmesriigi registris ei ole varasemat teavet, kuna sellist teavet ei ole üldse sisestatud, siis võib vastuseks saata kehtiva teabe koos vastava märkega.
1.2.2.
1.2.2.1. Otsingu täpsustamiseks vajalikud andmeelemendid
Item |
M/O () |
Remarks |
Prüm Y/N () |
Data relating to vehicles |
|
|
|
Licence number |
M |
|
Y |
Chassis number/VIN |
M |
|
Y |
Country of registration |
M |
|
Y |
Make |
M |
(D.1 () e.g. Ford, Opel, Renault etc. |
Y |
Commercial type of the vehicle |
M |
(D.3) e.g. Focus, Astra, Megane |
Y |
EU Category Code |
M |
J) mopeds, motorbikes, cars etc. |
Y |
(1)
M = mandatory when available in national register, O = optional.
(2)
All the attributes specifically allocated by the Member States are indicated with Y.
(3)
Harmonised document abbreviation, see Council Directive 1999/37/EC, 29–04-1999. |
1.2.2.2. Täielik andmekogum
Item |
M/O () |
Remarks |
Prüm Y/N |
Data relating to holders of the vehicle |
|
(C.1 () The data refer to the holder of the specific registration certificate. |
|
Registration holders’ (company) name |
M |
(C.1.1.) separate fields will be used for surname, infixes, titles etc., and the name in printable format will be communicated |
Y |
First name |
M |
(C.1.2) separate fields for first name(s) and initials will be used, and the name in printable format will be communicated |
Y |
Address |
M |
(C.1.3) separate fields will be used for Street, House number and Annex, Zip code, Place of residence, Country of residence etc., and the Address in printable format will be communicated |
Y |
Gender |
M |
Male, female |
Y |
Date of birth |
M |
|
Y |
Legal entity |
M |
individual, association, company, firm etc. |
Y |
Place of Birth |
O |
|
Y |
ID Number |
O |
An identifier that uniquely identifies the person or the company. |
N |
Type of ID Number |
O |
The type of ID Number (e.g. passport number). |
N |
Start date holdership |
O |
Start date of the holdership of the car. This date will often be the same as printed under (I) on the registration certificate of the vehicle. |
N |
End date holdership |
O |
End data of the holdership of the car. |
N |
Type of holder |
O |
If there is no owner of the vehicle (C.2) the reference to the fact that the holder of the registration certificate: — is the vehicle owner — is not the vehicle owner — is not identified by the registration certificate as being the vehicle owner |
N |
Data relating to owners of the vehicle |
|
(C.2) |
|
Owners’ (company) name |
M |
(C.2.1) |
Y |
First name |
M |
(C.2.2) |
Y |
Address |
M |
(C.2.3) |
Y |
Gender |
M |
male, female |
Y |
Date of birth |
M |
|
Y |
Legal entity |
M |
individual, association, company, firm etc. |
Y |
Place of Birth |
O |
|
Y |
ID Number |
O |
An identifier that uniquely identifies the person or the company. |
N |
Type of ID Number |
O |
The type of ID Number (e.g. passport number). |
N |
Start date ownership |
O |
Start date of the ownership of the car. |
N |
End date ownership |
O |
End data of the ownership of the car. |
N |
Data relating to vehicles |
|
|
|
Licence number |
M |
|
Y |
Chassis number/VIN |
M |
|
Y |
Country of registration |
M |
|
Y |
Make |
M |
(D.1) e.g. Ford, Opel, Renault etc. |
Y |
Commercial type of the vehicle |
M |
(D.3) e.g. Focus, Astra, Megane |
Y |
Nature of the vehicle/EU Category Code |
M |
J) mopeds, motorbikes, cars etc. |
Y |
Date of first registration |
M |
B) date of first registration of the vehicle somewhere in the world |
Y |
Start date (actual) registration |
M |
I) Date of the registration to which the specific certificate of the vehicle refers |
Y |
End date registration |
M |
End data of the registration to which the specific certificate of the vehicle refers. It is possible this date indicates the period of validity as printed on the document if not unlimited (document abbreviation = H). |
Y |
Status |
M |
scrapped, stolen, exported etc. |
Y |
Start date status |
M |
|
Y |
End date status |
O |
|
N |
kW |
O |
(P.2) |
Y |
Capacity |
O |
(P.1) |
Y |
Type of licence number |
O |
regular, transito etc. |
Y |
Vehicle document id 1 |
O |
The first unique document ID as printed on the vehicle document |
Y |
Vehicle document id 2 () |
O |
A second document ID as printed on the vehicle document. |
Y |
Data relating to insurances |
|
|
|
Insurance company name |
O |
|
Y |
Begin date insurance |
O |
|
Y |
End date insurance |
O |
|
Y |
Address |
O |
|
Y |
Insurance number |
O |
|
Y |
ID Number |
O |
An identifier that uniquely identifies the company. |
N |
Type of ID Number |
O |
The type of ID Number (e.g. number of the Chamber of Commerce) |
N |
(1)
M = mandatory when available in national register, O = optional.
(2)
Harmonised document abbreviation, see Council Directive 1999/37/EC, 29–04-1999.
(3)
In Luxembourg two separate vehicle registration document ID’s are used. |
2. Andmeturve
2.1. Ülevaade
EUCARISe tarkvararakendus tagab turvalise andmevahetuse teiste liikmesriikidega ning selle abil toimub suhtlemine liikmesriikide registrite andmebaasidega (back-end legacy systems), kasutades XMLi. Liikmesriigid vahetavad sõnumeid, saates need otse saajale. Liikmesriikide andmekeskused on ühendatud ELi TESTA võrguga.
Selle võrgu kaudu saadetud XML-sõnumid on krüpteeritud. Nende krüpteerimiseks kasutatakse SSLi. Andmebaasi saadetavad sõnumid on avateksti (plain text) vormis XML-sõnumid, kuna rakenduse ja andmebaasi vaheline ühendus toimub kaitstud keskkonnas.
Tagatakse klientprogramm, mida saab kasutada liikmesriigis, et sooritada otsinguid enda registrist ja teiste liikmesriikide registritest. Klientide identifitseerimiseks kasutatakse kasutajatunnust ja parooli või kliendisertifikaati. Ühendus kasutajaga võib olla krüpteeritud, kuid iga liikmesriik vastutab selle eest ise.
2.2. Sõnumivahetusega seotud turvaelemendid
Andmeturbe lahendus põhineb HTTPSi ja XML-allkirja kombinatsioonil. Selle alternatiivi puhul kasutatakse XML-allkirja kõigi serverile saadetud sõnumite allkirjastamiseks ja sõnumi saatjat saab allkirja kontrollides autentida. Sõnumi konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks andmete saatmisel ning kaitseks kustutus-, kordus- ja sisestusrünnete vastu kasutatakse ühepoolset SSLi (sertifikaat ainult serveril). Selle asemel, et arendada välja eriotstarbeline tarkvara kahepoolse SSLi rakendamiseks, rakendatakse XML-allkirja. XML-allkirja kasutamine on veebiteenuste teekaardiga paremini kooskõlas kui kahepoolne SSL ning seetõttu strateegiliselt sobivam.
XML-allkirja saab rakendada mitmel viisil, kuid valitud lähenemisviisi kohaselt kasutatakse XML-allkirja osana veebiteenuste turbest (Web Services Security (WSS)). WSS määrab selle, kuidas XML-allkirja kasutada. Kuna WSS tugineb standardile SOAP, on loogiline järgida seda standardit nii suures ulatuses kui võimalik.
2.3. Sõnumivahetusega mitteseotud turvaelemendid
2.3.1.
EUCARISe veebirakenduse kasutajad peavad autentimiseks sisestama kasutajanime ja parooli. Kuna kasutatakse standardset Windowsil põhinevat autentimist, saavad liikmesriigid kasutajate autentimist täiendada, kasutades vajadusel kliendisertifikaate.
2.3.2.
EUCARISe tarkvararakendus võimaldab määrata erinevaid kasutajarolle. Iga teenuste kogumi puhul toimub eraldi autoriseerimine. Nt „EUKARISe lepingu” (ainu)kasutajad, ei või kasutada „Prümiga” seotud funktsionaalsust. Haldusteenused on eraldatud süsteemi tavakasutaja rollist.
2.3.3.
Kõikide sõnumitüüpide logimist hõlbustab EUCARISe tarkvararakendus. Haldaja funktsioon võimaldab riiklikul haldajal otsustada, millised sõnumid logitakse: lõppkasutajate saadetud taotlused, sissetulevad taotlused teistelt liikmesriikidelt, riiklikest registritest saadud teave jne.
Rakendusprogrammi saab konfigureerida nii, et see kasutab kõnealuseks logimiseks sisemist andmebaasi või välist andmebaasi (Oracle). See, milliseid sõnumeid tuleb logida, sõltub ilmselt logimise võimalustest mujal registrite andmebaasides ja ühendatud klientprogrammides.
Iga sõnumi päises on teave taotlust esitava liikmesriigi kohta, selles liikmesriigis teavet taotleva asutuse ja asjaomase kasutaja kohta. Samuti on märgitud taotluse põhjus.
Taotlust esitavas ja sellele vastavas liikmesriigis toimuva logimise tulemusel on võimalik saada ülevaade kogu sõnumivahetusest (nt asjaomase kodaniku taotlusel).
Logimine konfigureeritakse EUCARISe veebikliendi kaudu (menüü Administration, Logging configuration). Logimise funktsiooni täidab põhisüsteem (Core System). Kui logimine aktiveeritakse, siis salvestatakse kogu sõnum (päis ja sisu) ühe logikirjena. Iga kindlaksmääratud teenuse ja põhisüsteemis liikuva sõnumitüübi puhul võib kindlaks määrata logimise taseme.
Logimise tasemed
Võimalikud on järgmised logimise tasemed.
Mitteavalik – sõnum logitakse: logiandmed EI ole kättesaadavad logide vaatamise teenusele, kuid on kättesaadavad üksnes riiklikul tasandil auditite ja probleemide lahendamise eesmärgil.
Puudub – sõnumit ei logita.
Sõnumitüübid
Liikmesriikidevaheline teabevahetus sisaldab mitmeid sõnumeid; vastav skeem on esitatud alljärgneval joonisel.
Võimalikud sõnumitüübid (X liikmesriigi EUCARISe põhisüsteemi kujutaval joonisel) on järgmised:
Request to Core System_Request message by Client
Request to Other Member State_Request message by Core System of this Member State
Request to Core System of this Member State_Request message by Core System of other Member State
Request to Legacy Register_Request message by Core System
Request to Core System_Request message by Legacy Register
Response from Core System_Request message by Client
Response from Other Member State_Request message by Core System of this Member State
Response from Core System of this Member State_Request message by other Member State
Response from Legacy Register_Request message by Core System
Response from Core System_Request message by Legacy Register
Joonisel näidatakse teabevahetust alljärgnevalt:
Joonis: logitavad sõnumitüübid
2.3.4.
Riistvara turvamoodulit ei kasutata.
Riistvara turvamoodul (Hardware Security Module (HSM)) tagab hea kaitse sõnumite allkirjastamiseks ja serverite identifitseerimiseks kasutatavale võtmele. See suurendab üldist turvalisuse taset, kuid HSMi ostmine ja haldamine on kulukas ning ei ole nõuet otsustada FIPS 140-2 2. taseme või HSM 3. taseme kasuks. Kuna kasutatakse suletud võrku, siis leevendab see tõhusalt ohtusid ning on otsustatud algselt HSMi mitte kasutada. Kui HSMi on vaja, nt akrediteeringu saamiseks, siis saab selle lisada.
3. Andmevahetuse tehnilised tingimused
3.1. EUCARISe rakenduse üldine kirjeldus
3.1.1.
EUCARISe rakendus ühendab kõik osalevad liikmesriigid silmvõrku, kus liikmesriigid vahetavad andmeid otse teiste liikmesriikidega. Andmevahetuseks ei ole vaja keskset komponenti. EUCARISe rakendus tagab turvalise andmevahetuse teiste liikmesriikidega ning selle abil toimub suhtlemine liikmesriikide registrite andmebaasidega, kasutades XMLi. Seda arhitektuuri illustreerib alljärgnev joonis.
Liikmesriigid vahetavad sõnumeid, saates need otse saajale. Liikmesriikide andmekeskused on ühendatud sõnumite vahetamiseks kasutatava võrguga (TESTA). TESTA võrgule juurdepääsuks sisenevad liikmesriigid sellesse võrku oma lüüsi kaudu. Võrku sisenemisel kasutatakse tulemüüri ning marsruuter ühendab EUCARISe rakendust ja tulemüüri. Olenevalt sõnumite kaitseks valitud alternatiivist, kasutatakse kas marsruuteri või EUCARISe rakenduse puhul sertifikaati.
Tagatakse klientprogramm, mida saab kasutada liikmesriigis, et sooritada otsinguid enda registrist või teiste liikmesriikide registritest. Klientprogrammi abil võetakse ühendust EUCARISega. Klientide identifitseerimiseks kasutatakse kasutajatunnust ja parooli või kliendisertifikaati. Ühendus teise asutuse (nt politsei) kasutajaga võib olla krüpteeritud, kuid iga liikmesriik vastutab selle eest ise.
3.1.2.
EUCARISe ulatus piirdub liikmesriikides sõidukite registreerimise eest vastutavate asutuste vahelise teabevahetusega ja kõnealuse teabe esitamisega seonduvate protsessidega. Kõnealuse teabe kasutamisega seotud kord ja automatiseeritud protsessid selle süsteemi alla ei kuulu.
Liikmesriigid saavad valida, kas nad kasutavad EUCARISe tarkvararakenduse funktsionaalsust või arendavad ise sobiliku tarkvara. Alljärgnevas tabelis on kirjeldatud, milliste EUCARISe aspektide kasutamine on kohustuslik ja/või ette nähtud ning milliseid kasutatakse vabatahtlikkuse alusel ja/või mille kasutamise üle liikmesriigid saavad ise otsustada.
EUCARIS aspects |
M/O () |
Remark |
Network concept |
M |
The concept is an „any-to-any” communication. |
Physical network |
M |
TESTA |
Core application |
M |
The core application of EUCARIS has to be used to connect to the other Member States. The following functionality is offered by the core: — Encrypting and signing of the messages; — Checking of the identity of the sender; — Authorization of Member States and local users; — Routing of messages; — Queuing of asynchronous messages if the recipient service is temporally unavailable; — Multiple country inquiry functionality; — Logging of the exchange of messages; — Storage of incoming messages |
Client application |
O |
In addition to the core application the EUCARIS II client application can be used by a Member State. When applicable, the core and client application are modified under auspices of the EUCARIS organisation. |
Security concept |
M |
The concept is based on XML-signing by means of client certificates and SSL-encryption by means of service certificates. |
Message specifications |
M |
Every Member State has to comply with the message specifications as set by the EUCARIS organisation and this Council Decision. The specifications can only be changed by the EUCARIS organisation in consultation with the Member States. |
Operation and Support |
M |
The acceptance of new Member States or a new functionality is under auspices of the EUCARIS organisation. Monitoring and help desk functions are managed centrally by an appointed Member State. |
(1)
M = mandatory to use or to comply with O = optional to use or to comply with. |
3.2. Funktsionaalsed ja mittefunktsionaalsed nõuded
3.2.1.
Käesolevas alapunktis on esitatud peamiste üldiste funktsioonide kirjeldus.
Nr |
Kirjeldus |
1. |
Süsteem võimaldab liikmesriikide sõidukite registreerimise eest vastutavatel asutustele vahetada interaktiivselt taotlusi ja vastuseid sisaldavaid sõnumeid. |
2. |
Süsteem sisaldab klientprogrammi, mis võimaldab lõppkasutajatel saata taotlusi ja vastuseid, mis sisaldavad teavet käsitsi töötlemiseks. |
3. |
Süsteem hõlbustab nn leviedastust, võimaldades liikmesriigil saata taotluse kõigile teistele liikmesriikidele. Põhirakendus (core application) koondab saadud vastused ühte klientprogrammile saadetavasse sõnumisse (seda funktsiooni nimetatakse mitme riigi päringuks). |
4. |
Süsteem on võimeline käitlema erinevat tüüpi sõnumeid. Kasutajate rollid, autoriseerimine, marsruutimine ja logimine on iga konkreetse teenuse puhul eraldi kindlaks määratud. |
5. |
Süsteem võimaldab liikmesriikidel vahetada sõnumite pakke või selliseid sõnumeid, mis sisaldavad suurt hulka taotlusi või vastuseid. Selliseid sõnumeid töödeldakse asünkroonselt. |
6. |
Kui liikmesriigiga ei ole ajutiselt võimalik ühendust saada, seab süsteem asünkroonsed sõnumid järjekorda ning tagab nende edastamise niipea, kui saaja on jälle süsteemi ühendatud. |
7. |
Süsteem talletab sissetulevad asünkroonsed sõnumid ajani, mil neid saab töödelda. |
8. |
Süsteem võimaldab juurdepääsu üksnes teiste liikmesriikide EUCARISe rakendustele, mitte asjaomaste liikmesriikide konkreetsetele asutustele, nt iga sõidukite registreerimise eest vastutav asutus on oma siseriiklike lõppkasutajate ja teiste liikmesriikide vastavate asutuste vaheliseks lüüsiks. |
9. |
Ühel EUCARISe serveril on võimalik määrata kindlaks erinevate liikmesriikide kasutajad ning autoriseerida neid asjaomase liikmesriigi õigustest lähtuvalt. |
10. |
Sõnumid sisaldavad teavet taotlust esitava liikmesriigi, asutuse ja lõppkasutaja kohta. |
11. |
Süsteem hõlbustab erinevate liikmesriikide vahelise ning põhirakenduse ja riiklike registreerimissüsteemide vahelise sõnumivahetuse logimist. |
12. |
Süsteem võimaldab nn sekretäril, kelleks on seda ülesannet täitma määratud asutus või liikmesriik, koguda kõigi osalevate liikmesriikide saadetud/saadud sõnumeid käsitlevaid logiandmeid statistiliste aruannete koostamiseks. |
13. |
Iga liikmesriik määrab ise, millised logiandmed tehakse sekretärile kättesaadavaks ning milline teave on mitteavalik. |
14. |
Süsteem võimaldab liikmesriikide riiklikel haldajatel saada kasutamiseks statistiliste andmete väljavõtteid. |
15. |
Süsteem võimaldab lisada uusi liikmesriike lihtsaid haddustoiminguid kasutades. |
3.2.2.
Nr |
Kirjeldus |
16. |
Süsteemil on liides sõnumite automatiseeritud töötlemiseks registrite andmebaaside poolt ning see võimaldab kasutajaliidese integreerimist nendesse süsteemidesse (kohandatud kasutajaliides). |
17. |
Süsteemi on lihtne kasutama õppida, see on selgesti mõistetav ning sisaldab abiteksti. |
18. |
Süsteem on dokumenteeritud, et aidata liikmesriike integreerimisel, süsteemi kasutamisel ja tulevasel haldamisel (st juhenddokumendid, funktsionaalne/tehniline dokumentatsioon, kasutusjuhend, …). |
19. |
Kasutajaliides on mitmekeelne ning võimaldab kasutajal valida eelistatava keele. |
20. |
Kasutajaliides võimaldab kohalikul haldajal tõlkida ekraanielemendid ja kodeeritud teabe asjaomase riigi keelde. |
3.2.3.
Nr |
Kirjeldus |
21. |
Süsteem on kavandatud vastupidava ja usaldusväärselt toimiva süsteemina, mille toimivus ei sõltu kasutaja eksimustest ning mis taastub tõrgeteta pärast elektrikatkestusi või muid kriisiolukordi. Süsteemi peab olema võimalik taaskäivitada andmeid kaotamata või minimaalse andmekaoga. |
22. |
Süsteem peab andma stabiilseid ja reprodutseeritavaid tulemusi. |
23. |
Süsteem on kavandatud usaldusväärselt toimiva süsteemina. Süsteemi on võimalik kasutusele võtta konfiguratsioonis, mis tagab selle 98 %lise kättesaadavuse (dubleerimise, varuserveri kasutamise jne abil) iga kahepoolse suhtlemisel korral. |
24. |
Süsteemi on võimalik osaliselt kasutada isegi siis, kui mõned selle osad ei toimi (kui puudub ühendus liikmesriigiga C, saavad liikmesriigid A ja B siiski suhelda). Minimeerida tuleks ühe punkti tõrgete (single point failure) kohti teabeahelas. |
25. |
Taastumisaeg pärast tõsist tõrget peaks olema vähem kui üks päev. Süsteemi mittetoimimise aega peaks olema võimalik minimeerida kaugtuge, nt tugikeskus (central service desk). kasutades. |
3.2.4.
Nr |
Kirjeldus |
26. |
Süsteemi saab kasutada ööpäevaringselt. Sama ööpäevaringset toimimist nõutakse ka liikmesriikide registrite andmebaaside puhul. |
27. |
Süsteem vastab kasutajate päringutele kiiresti sõltumata tausttegevustest. Seda nõutakse ka süsteemis osalejate registrite andmebaasidelt, et tagada nõuetekohane reaktsiooniaeg. Ühe päringu puhul loetakse nõuetele vastavaks maksimaalselt 10-sekundilist reaktsiooniaega. |
28. |
Süsteem on kavandatud ühiskasutus-infosüsteemina selliselt, et samal ajal, kui kasutatakse klienttarkvara, saavad tausttegevused jätkuda. |
29. |
Süsteem on kavandatud mastaapsena, eesmärgiga tagada selle toimimine sõnumite arvu suurenemise korral, kui lisatakse uusi funktsionaalsusi või uusi asutusi või liikmesriike. |
3.2.5.
Nr |
Kirjeldus |
30. |
Süsteem sobib (nt turvameetmete poolest) selliste (nt sõidukite omanike/valdajate) eraelu puutumatuse seisukohast tundlikke andmeid sisaldavate sõnumite saatmiseks, mis kuuluvad salastatuse kategooriasse „EU restricted”. |
31. |
Süsteemi hallatakse selliselt, et takistatud on volitamata juurdepääs andmetele. |
32. |
Süsteem sisaldab teenust, mis võimaldab hallata kasutajate õigusi. |
33. |
Liikmesriikidel on võimalik kontrollida sõnumi saatja identiteeti (liikmesriigi tasandil) XML-allkirja kaudu. |
34. |
Liikmesriigid peavad selgelt volitama teisi liikmesriike sooritama konkreetset teavet puudutavat päringut. |
35. |
Süsteem näeb rakenduse tasandil ette täieliku teabeturve ja krüpteerimise poliitika, mis vastab asjakohastes olukordades nõutavale turvalisuse tasemele. Teabe kättesaadavus ainult volitatud isikutele ning selle terviklus on tagatud XML-allkirja kasutamise ja SSL tunneldamise (SSL tunneling) kaudu. |
36. |
Kogu sõnumivahetust saab jälgida logikirjete kaudu. |
37. |
Tagatud on kaitse kustutusrünnete (sõnumi kustutamine kolmanda osapoole poolt) ning kordus- ja sisestusrünnete (sõnumi kordussaatmine või täiendamine kolmanda osapoole poolt) vastu. |
38. |
Süsteemi puhul kasutatakse usaldusväärse kolmanda osapoole (Trusted Third Party (TTP)) sertifikaate. |
39. |
Süsteem võimaldab ühe liikmesriigi puhul töödelda erinevaid sertifikaate, sõltuvalt sõnumi tüübist või teenuse liigist. |
40. |
Rakenduse tasandil kohaldatavad turvameetmed on piisavad, et võimaldada akrediteerimata võrgustike kasutamist. |
41. |
Süsteem on võimeline kasutama uusi turvatehnoloogiaid, nt XML- tulemüüri. |
3.2.6.
Nr |
Kirjeldus |
42. |
Süsteemi on võimalik laiendada, lisades uusi sõnumeid ja funktsionaalsusi. Kohandamise kulud on minimaalsed, seda tänu rakenduse komponentide tsentraliseeritud väljatöötamisele. |
43. |
Liikmesriikidel on võimalik kindlaks määrata uued sõnumitüübid kahepoolseks kasutamiseks. Kõigilt liikmesriikidelt ei nõuta kõigi sõnumitüüpide toetamist. |
3.2.7.
Nr |
Kirjeldus |
44. |
Süsteem tagab järelevalvevahendid tugikeskusele ja/või võrgu ja serverite operaatoritele erinevates liikmesriikides. |
45. |
Süsteem võimaldab tugikeskuse poolt tagatava kaugtoe kasutamist. |
46. |
Süsteem tagab probleemianalüüsi vahendid. |
47. |
Süsteemi saab laiendada, lisades sellele uusi liikmesriike. |
48. |
Rakendusi saavad lihtsalt installeerida töötajad, kellel ei ole kõrget IT-alast kvalifikatsiooni ja palju asjakohaseid kogemusi. Installeerimine on võimalikult suures ulatuses automatiseeritud. |
49. |
Süsteem tagab keskkonna pidevaks testimiseks ja aktsepteerimiseks. |
50. |
Iga-aastased haldus- ja tugiteenuste kulud on viidud miinimumini, järgides turustandardeid ning töötades välja sellise rakenduse, mille puhul on vajalik võimalikult vähene tugikeskuse poolne toetus. |
3.2.8.
Nr |
Kirjeldus |
51. |
Süsteem on loodud ja dokumenteeritud, arvestades süsteemi pika kasutuseaga. |
52. |
Süsteem on kavandatud selliselt, et see ei sõltu võrguteenuste pakkujast. |
53. |
Süsteem ühildub liikmesriikides olemasoleva riist-/tarkvaraga, suheldes nende registrisüsteemidega, mis kasutavad avatud standardset veebiteenuste tehnoloogiat (XML, XSD, SOAP, WSDL, HTTPd, veebiteenused, WSS, X.509 jne.). |
3.2.9.
Nr |
Kirjeldus |
54. |
Süsteem on kooskõlas määruses EÜ nr 24/2001 (artiklid 21, 22 ja 23) ja direktiivis 95/49/EÜ sätestatud andmekaitsenõuetega. |
55. |
Süsteem vastab standardile IDA. |
56. |
Süsteem toetab UTF8 kodeeringut. |
4. PEATÜKK. Hindamine
1. Artikli 20 kohane hindamise kord (otsuste ettevalmistamine vastavalt otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikele 2)
1.1. Küsimustik
Asjaomane nõukogu töörühm koostab küsimustiku, mis käsitleb andmevahetust iga otsuse 2008/615/JSK 2. peatükis sätestatud andmekategooria puhul.
Niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, täidab ta asjaomase küsimustiku.
1.2. Katseline kasutamine
Küsimustiku tulemuste hindamiseks viib liikmesriik, kes soovib andmevahetust alustada, läbi katselise kasutamise koos ühe liikmesriigiga, kes juba osaleb asjaomase nõukogu otsuse alusel toimuvas andmevahetuses, või mitme sellise liikmesriigiga. Katseline kasutamine toimub natuke aega enne või natuke aega pärast hindamiskülastust.
Kõnealuse katselise kasutamise tingimused ja korra määrab kindlaks asjaomane nõukogu töörühm ning need lähtuvad eelnevast omavahelisest kokkuleppest asjaomase liikmesriigiga. Katselisel kasutamisel osalevad liikmesriigid määravad kindlaks praktilised üksikasjad.
1.3. Hindamiskülastus
Küsimustiku tulemuste hindamiseks toimub hindamiskülastus andmevahetust alustada soovivasse liikmesriiki.
Selle külastuse tingimused ja korra määrab kindlaks asjaomane töörühm ning need lähtuvad eelnevast asjaomase liikmesriigi ja hindamisrühma omavahelisest kokkuleppest. Asjaomane liikmesriik võimaldab hindamisrühmal kontrollida hinnatavas andmekategoorias või hinnatavates andmekategooriates toimuvat automatiseeritud andmevahetust, lähtudes külastuse kava koostamisel hindamisrühma soovidest.
Üheksa kuu jooksul koostab hindamisrühm hindamiskülastuse aruande ning edastab selle asjaomasele liikmesriigile kommenteerimiseks. Vajadusel vaatab hindamisrühm liikmesriigi märkustest lähtudes aruande läbi.
Hindamisrühm koosneb kuni kolmest eksperdist, kes on hinnatavas andmekategoorias toimuvas automatiseeritud andmevahetuses osalevast liikmesriigist, kellel on asjaomase andmekategooriaga seoses kogemusi, kes on läbinud siseriikliku julgeolekukontrolli kõnealuste küsimustega tegelemiseks ning kes on valmis osalema vähemalt ühel teise liikmesriigi kontrollkülastusel. Komisjon kutsutakse ühinema hindamisrühmaga vaatlejana.
Hindamisrühma liikmed tagavad oma ülesannete täitmisel saadud teabe konfidentsiaalsuse.
1.4. Aruanne nõukogule
Nõukogule esitatakse hindamisaruanne, milles tehakse kokkuvõte küsimustiku tulemustest, hindamiskülastusest ja katselisest kasutamisest, et nõukogu võtaks vastu otsuse vastavalt otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikele 2.
2. Artikli 21 kohane hindamise kord
2.1. Statistika ja aruanne
Iga liikmesriik kogub statistilisi andmeid automatiseeritud andmevahetuse tulemuste kohta. Võrreldavuse tagamiseks koostab asjaomane nõukogu töörühm statistilise mudeli.
Statistilised andmed edastatakse igal aastal peasekretariaadile, kes koostab möödunud aasta kohta kokkuvõtva ülevaate, ning komisjonile.
Lisaks palutakse liikmesriikidel korrapäraselt ja mitte sagedamini kui kord aastas esitada täiendavat teavet automatiseeritud andmevahetuse rakendamise halduslike, tehniliste ja finantsaspektide kohta; seda teavet on vaja protsessi analüüsimiseks ja täiustamiseks. Saadud teabe alusel koostatakse aruanne nõukogule.
2.2. Muutmine
Nõukogu vaatab käesolevas dokumendis kirjeldatud hindamismehhanismi mõistliku aja jooksul üle ning vajaduse korral muudab seda.
3.
Eksperdid kohtuvad korrapäraselt asjaomase nõukogu töörühma raames, et korraldada ja rakendada eespool nimetatud hindamisprotsessi ning jagada kogemusi ja arutada võimalusi süsteemi täiustamiseks. Vajadusel lisatakse nimetatud eksperdikohtumiste tulemused alapunktis 2.1 osutatud aruandesse.
( ) „Täielikult kindlaksmääratud” tähendab, et hõlmatud on haruldaste alleelide väärtused.