2003D0766 — ET — 06.08.2008 — 002.001
Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest
KOMISJONI OTSUS, 24. oktoober 2003, erakorraliste meetmete kohta Diabrotica virgifera Le Conte'i leviku takistamiseks ühenduses (teatavaks tehtud numbri K(2003) 3880 all) (EÜT L 275, 25.10.2003, p.49) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
No |
page |
date |
||
L 225 |
28 |
17.8.2006 |
||
L 209 |
13 |
6.8.2008 |
KOMISJONI OTSUS,
24. oktoober 2003,
erakorraliste meetmete kohta Diabrotica virgifera Le Conte'i leviku takistamiseks ühenduses
(teatavaks tehtud numbri K(2003) 3880 all)
(2003/766/EÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, ( 1 ) viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/47/EÜ, ( 2 ) eriti selle artikli 16 lõike 3 kolmandat lauset,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Prantsusmaa ja Austria teatasid 2002. aastal teistele liikmesriikidele ja komisjonile Diabrotica virgifera Le Conte'i (edaspidi “organism”) esmakordsetest puhangutest oma territooriumil ja nende kontrollimiseks võetud meetmetest. |
(2) |
2002. aastal kontrolliti Itaalias neid piirkondi, mis olid organismist juba nakatunud, eriti üheliigilisi maisikasvatuspiirkondi ning organismi potentsiaalse sissetoomise paikasid, nagu näiteks lennujaamasid ja tollipunkte. Veneto regioonis võetud hävitusmeetmed tunduvad olevat organismi leviku tõkestamisel tõhusad ja organismi populatsioonide tase on vähenenud; Lombardias ja Piemontes leiti erinevates provintsides mitu täiskasvanud organismi ning Friuli-Venezia Giulia regioonis avastati esmakordselt organismi puhang. |
(3) |
Hiljutine ühenduse uurimus võimalikkuse kohta, et organism püsivalt ühenduses levib, näitab, et ühenduses on olemas peamised levikut mõjutavad tegurid, nagu näiteks toite- ja kliimatingimused. |
(4) |
Lisaks sellele selgus kõnealusest uurimusest, et organism ja selle avaldatav kahjulik mõju võivad tekitada ühenduse maisitootmises olulisi taimetervisealaseid probleeme võimaliku majandusliku kahju, putukamürkide kasutamise võimaliku kasvu ja maisile külvikorratsüklis alternatiivse põllukultuuri leidmise vajaduse tõttu. |
(5) |
Direktiiviga 2000/29/EÜ keelatakse ainult organismi ühendusse sissetoomine ja seal levimine. Ent puuduvad ühenduse meetmed juhul, kui liikmesriigid registreerivad uusi puhanguid piirkondades, kus organism varem puudus, või kui organism avastatakse populatsiooni varases arengujärgus. Sellest tulenevalt oleks vaja määratleda sellised meetmed, mille eesmärk on organismi hävitamine mõistliku aja jooksul. |
(6) |
Need meetmed peaksid hõlmama üldisi vaatlusi organismi olemasolu tuvastamiseks liikmesriikides. |
(7) |
Neid meetmeid tuleks kohaldada organismi ühenduses levimise kontrollimise, piiritletud vööndite määratlemise, peremeestaimede, pinnase ja masinate liikumise ning samuti piiritletud vööndite külvikordade suhtes. |
(8) |
On asjakohane selliste meetmete tulemusi jätkuvalt hinnata ning arutada kõnealuse hindamise tulemusi silmas pidades võimalikke edasisi meetmeid. |
(9) |
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Liikmesriigid tagavad, et Diabrotica virgifera Le Conte'i (edaspidi “organism”) arvatavast või kinnitust leidnud esinemisest teatatakse nende vastutavatele ametiasutustele direktiivi 2000/29/EÜ tähenduses.
Artikkel 2
1. Liikmesriigid teostavad organismi olemasolu kindlaksmääramiseks igal aastal ametlikke vaatlusi oma territooriumi nendes piirkondades, kus kasvatatakse maisi.
2. Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 1 sätete kohaldamist, edastatakse esimeses lõikes ettenähtud vaatluste tulemused komisjonile ja teistele liikmesriikidele iga aasta 31. detsembriks.
Artikkel 3
1. Kui artikli 2 osutatud vaatluste tulemused kinnitavad organismi esinemist piirkonnas, mida eelnevalt teati olevat sellest organismist vaba, määratlevad liikmesriigid piiritletud vööndid, mis koosnevad järgmistest osadest:
a) sihtvööndist, mis asub vähemalt 1 km raadiuses ümber põllu, kus organismi leiti, ja
b) turvavööndist, mis asub vähemalt 5 km raadiuses ümber sihtvööndi.
Lisaks sellele võivad liikmesriigid määratleda ka sihtvööndi ja turvavööndi ümber asuva puhvervööndi.
2. Lõikes 1 osutatud alade täpne piiritlemine tugineb teaduslikele põhimõtetele, organismi bioloogiale, infestatsiooni tasemele ja organismi peremeestaime üksikasjalikule tootmissüsteemile asjaomases liikmesriigis.
3. Kui leiab kinnitust organismi esinemine sihtvööndi muus punktis kui organismi esialgses leidmiskohas, muudetakse vastavalt sellele piiritletud vööndite määratlemist.
4. Kui organismi ei leita kahe aasta jooksul pärast selle viimast leidmist, lõpetatakse piiritletud vööndite kasutamine ning artiklis 4 osutatud edasiste hävitusmeetmete rakendamine ei ole enam vajalik.
5. Liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile lõikes 1 osutatud vöönditest, esitades sobilikud mõõtkavadega kaardid.
Artikkel 4
1. Liikmesriigid kontrollivad organismi esinemist piiritletud ala igas osas, kasutades sobilikke feromoonpüüniseid, mis peavad olema paigutatud ruutvõrguna ja mida tuleb regulaarselt kontrollida. Püüniste laadi ja arvu ning püüdmismeetodi puhul võetakse arvesse kohalikke olusid ja piiritletud vööndite tunnuseid.
2. Lisaks lõike 1 sätetele tagavad liikmesriigid, et sihtvööndi puhul:
a) ei viida Zea mais L. värskeid taimi või nende värskeid osasid sellest vööndist välja kahjuliku organismi esinemiskuupäevadel, mis määratakse kindlaks organismi bioloogia, organismi leidmise taseme ning asjaomase liikmesriigi kliimatingimuste põhjal, et vältida organismi levimist;
b) maisipõldude mulda ei viida sihtvööndist välja;
c) maisisaaki ei koristata kahjuliku organismi esinemiskuupäevadel, mis määratakse kindlaks organismi bioloogia, organismi leidmise taseme ning asjaomase liikmesriigi kliimatingimuste põhjal, et vältida organismi levimist;
d) maisipõldude külvikord on selline, et iga kolme järjestikuse aasta jooksul kasvatatakse maisi ainult üks kord või et maisi ei kasvatata terves sihtvööndis kahe aasta jooksul pärast organismi viimase leidmise aastat;
e) organismi esinemise aastal ja sellele järgneval aastal töödeldakse maisipõlde kuni munemisperioodi lõpuni asjakohasel viisil;
f) enne vööndist väljumist puhastatakse maisipõldudel kasutatavad põllumajandusmasinad täielikult mullast ja prahist;
g) nendelt põldudelt, kus maisi ei kasvatata, eemaldatakse isekasvavad maisitaimed.
Kui artiklis 2 nimetatud vaatluse tulemusel ei leita sihtvööndist rohkem kui kaks organismi, mille kohta esitatakse tõendid, et need on ilmunud aruandmise aastal, siis piiratakse esimese lõigu punktides b, d, f ja g nimetatud meetmete rakendamist organismi esinemise aasta ning sellele järgneva aastaga, tingimusel et teisel aastal ei leita ühtegi isendit. Sellisel juhtumil tõhustatakse sihtvööndis artikli 4 lõikes 1 nimetatud kontrolli.
3. Lisaks 1 lõike sätetele tagavad liikmesriigid turvavööndi puhul vähemalt järgmise:
a) külvikord on selline, et iga kahe järjestikuse aasta jooksul kasvatatakse maisi ainult ühe korra või
b) organismi esinemise aastal ja sellele järgneval aastal töödeldakse maisipõlde asjakohasel viisil.
Kui artiklis 2 nimetatud vaatluse tulemusel ei leita sihtvööndist rohkem kui kaks organismi, mille kohta esitatakse tõendid, et need on ilmunud aruandmise aastal, siis piiratakse esimese lõigu punktis a nimetatud turvavööndis meetmete rakendamist organismi esinemise aasta ning sellele järgneva aastaga, tingimusel et teisel aastal ei leita ühtegi isendit. Sellisel juhtumil tõhustatakse turvavööndis artikli 4 lõikes 1 nimetatud kontrolli.
4. Lisaks 1 lõike sätetele võivad liikmesriigid näha puhvervööndis ette sellise külvikorra, mille puhul kahe järjestikuse aasta jooksul kasvatatakse maisi ainult üks kord.
Artikkel 4a
1. Kui artiklis 2 osutatud vaatluste tulemused on rohkem kui kahel järjestikusel aastal kinnitanud organismi esinemist osal liikmesriigi territooriumist, määrab liikmesriik kindlaks vööndi, mis hõlmab seda osa tema territooriumist, kus organism esines (edaspidi “nakatunud vöönd”).
2. Liikmesriigid kas kohaldavad artikli 4 sätteid või, juhul kui on tõendeid, et organismi ei saa enam likvideerida, rakendavad nakatunud vööndites ja nende läheduses igal aastal kavu, et piirata organismi levikut nakatunud vöönditest piirkondadesse, kus organismi ei leidu (edaspidi “isoleerimiskavad”).
Artikkel 4b
Maisipõldudel, mis asuvad lennuväljade lennuradadest või mis tahes muudest aladest, kus õhusõidukid liiguvad, vähemalt 2 500 m raadiuses paiknevates vööndites, kus on leitud tõendeid organismi levimise suure ohu kohta, võetakse järgmisi meetmeid:
— külvikordade süsteem, mille puhul kasvatatakse maisi kahe järjestikuse aasta jooksul üksnes ühel korral, või
— organismi esinemise intensiivseire, kasutades asjakohaseid feromoonpüüniseid, ning kui organism avastatakse, võetakse meetmeid vastavalt artiklitele 3 ja 4.
Artikkel 5
Liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele iga aasta 31. detsembriks järgmised andmed:
— artikli 3 lõikes 5 osutatud vööndid;
— artikli 4 lõike 2 punktides a ja c osutatud kuupäevad ning nende määramise põhjendus;
— artikli 4 lõike 2 punkti e ja artikli 4 lõike 3 punkti b kohaselt teostatud töötlemine;
— artikli 4a lõikes 1 osutatud vööndite piirkonnad ja nende muudatused;
— artikli 4a lõikes 2 osutatud isoleerimiskavad ja nende muudatused.
Artikkel 6
Liikmesriigid kohandavad hiljemalt 31. detsembriks 2003 organismi leviku tõkestamiseks võetud meetmeid, et need vastaksid käesolevale otsusele, ning teavitavad kohandatud meetmetest viivitamata komisjoni.
Artikkel 7
Komisjon vaatab läbi käesoleva otsuse toimimise 28. veebruariks 2005 ning iga järgneva aasta 25. veebruariks.
Artikkel 8
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
( 1 ) EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.
( 2 ) EÜT L 138, 5.6.2003, lk 47.