01966L0402 — ET — 01.02.2022 — 020.001
Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu
NÕUKOGU DIREKTIIV, 14. juuni 1966, teraviljaseemne turustamise kohta (ELT P 125 11.7.1966, lk 2309) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
nr |
lehekülg |
kuupäev |
||
L 48 |
1 |
26.2.1969 |
||
L 87 |
24 |
17.4.1971 |
||
L 171 |
37 |
29.7.1972 |
||
L 287 |
22 |
26.12.1972 |
||
L 356 |
79 |
27.12.1973 |
||
L 196 |
6 |
26.7.1975 |
||
L 16 |
23 |
20.1.1978 |
||
L 113 |
13 |
25.4.1978 |
||
L 236 |
13 |
26.8.1978 |
||
L 350 |
27 |
14.12.1978 |
||
L 183 |
13 |
19.7.1979 |
||
L 205 |
1 |
13.8.1979 |
||
L 67 |
36 |
12.3.1981 |
||
L 203 |
52 |
23.7.1981 |
||
L 362 |
8 |
31.12.1985 |
||
L 118 |
23 |
7.5.1986 |
||
L 200 |
38 |
23.7.1986 |
||
L 49 |
39 |
18.2.1987 |
||
L 151 |
82 |
17.6.1988 |
||
L 187 |
31 |
16.7.1988 |
||
L 274 |
44 |
6.10.1988 |
||
L 5 |
31 |
7.1.1989 |
||
L 333 |
65 |
30.11.1990 |
||
L 353 |
48 |
17.12.1990 |
||
L 54 |
20 |
5.3.1993 |
||
L 67 |
30 |
25.3.1995 |
||
L 304 |
10 |
27.11.1996 |
||
L 25 |
1 |
1.2.1999 |
||
L 25 |
27 |
1.2.1999 |
||
L 50 |
26 |
26.2.1999 |
||
L 142 |
30 |
5.6.1999 |
||
L 234 |
60 |
1.9.2001 |
||
L 165 |
23 |
3.7.2003 |
||
L 14 |
18 |
18.1.2005 |
||
L 159 |
13 |
13.6.2006 |
||
L 166 |
40 |
27.6.2009 |
||
L 4 |
8 |
7.1.2012 |
||
L 325 |
13 |
23.11.2012 |
||
KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV (EL) 2015/1955, 29. oktoober 2015, |
L 284 |
142 |
30.10.2015 |
|
L 60 |
72 |
5.3.2016 |
||
L 184 |
4 |
20.7.2018 |
||
KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV (EL) 2020/177, 11. veebruar 2020, |
L 41 |
1 |
13.2.2020 |
|
L 81 |
65 |
9.3.2021 |
||
KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV (EL) 2021/2171, 7. detsember 2021, |
L 438 |
84 |
8.12.2021 |
Muudetud:
AKT ühinemistingimuste ja asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta |
L 73 |
14 |
27.3.1972 |
|
AKT Kreeka Vabariigi ühinemistingimuste jaasutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta |
L 291 |
17 |
19.11.1979 |
|
C 241 |
21 |
29.8.1994 |
(*) |
Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud. |
NÕUKOGU DIREKTIIV,
14. juuni 1966,
teraviljaseemne turustamise kohta
(66/402/EMÜ)
Artikkel 1
Käesolevat direktiivi kohaldatakse teraviljaseemne turustamise eesmärgil tootmise suhtes ja turustamise suhtes ühenduses.
Artikkel 1a
Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „turustamine” seemnete müüki, omamist müügi eesmärgil, müügiks pakkumist või mis tahes tasu eest või tasuta loovutamist, tarnimist või üleandmist kolmandatele isikutele ärieesmärgil kasutamiseks.
Turustamisena ei käsitata seemnetega kauplemist, mille eesmärk ei ole sordi kasutamine ärieesmärgil, näiteks:
Turustamisena ei käsitata seemnete tarnimist teatavatel tingimustel teenuste osutajatele teatavate tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud põllumajandussaaduste tootmiseks või sel eesmärgil seemnete paljundamiseks, tingimusel et teenuste pakkuja ei omanda õigust sel viisil tarnitud seemnetele ega saagist saadud tootele. Seemnete tarnija esitab sertifitseerimisasutusele koopia teenuste osutajaga sõlmitud lepingu asjakohastest punktidest, kusjuures kõnealune leping peab sisaldama standardeid ja tingimusi, millele tarnitud seemned antud hetkel vastavad.
Käesoleva sätte kohaldamise tingimused võetakse vastu artiklis 21 sätestatud korras.
Artikkel 2
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid.
Teravili- järgmist liiki taimed, mis on nähtud ette muude põllu- ja aiakultuuride kui dekoratiivtaimede tootmiseks:
Avena nuda L. |
paljas kaer |
Avena sativa L. (sealhulgas A. byzantina K. Koch) |
harilik kaer ja bütsantsi kaer |
Avena strigosa Schreb. |
liivkaer (must kaer) |
Hordeum vulgare L. |
Oder |
Oryza sativa L. |
Riis |
Phalaris canariensis L. |
Kanaari paelrohi |
Secale cereale L. |
Rukis |
Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor |
Sorgo |
Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse |
sudaani sorgo |
xTriticosecale Wittm. ex A. Camus |
perekonda Triticum kuuluva liigi ja perekonda Secale kuuluva liigi ristamisel saadud hübriidid |
Triticum aestivum L. subsp. aestivum |
nisu |
Triticum turgidum L. subsp. durum (Desf.) van Slageren |
kõva nisu |
Triticum aestivum L. subsp. spelta (L.) Thell. |
speltanisu |
Zea mays L. ►M18 (partim) ◄ |
mais, v.a lõhenev mais ja magus mais. |
Nimetatud mõiste hõlmab ka järgmisi hübriide, mis on saadud eespool viidatud liikide ristamise tulemusel:
Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor x Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse |
Alamliigi Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor ja alamliigi Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse ristamisel saadud hübriidid |
Kui ei ole sätestatud teisiti, kehtivad eespool nimetatud hübriidide seemne kohta samad standardid või muud tingimused, mis kohalduvad hübriidide saamisel kasutatud iga lähteliigi kohta.
Maisi ►M16 ja Sorghum spp. ◄ sordid, hübriidid ja puhasliinid:
vabalt tolmlev sort – piisavalt ühtlik ja püsiv sort;
puhasliin – piisavalt ühtlik ja püsiv liin, mis on saadud, kasutades kunstlikku iseviljastumist koos selektsiooniga mitme järjestikuse põlvkonna jooksul või mõnda muud võrdväärset protseduuri;
lihthübriid – sordiaretaja poolt määratletud kahe puhasliini ristamisel saadud esimene põlvkond;
kahekordne hübriid – sordiaretaja poolt määratletud kahe lihthübriidi ristamisel saadud esimene põlvkond;
kolmekordne hübriid – sordiaretaja poolt määratletud puhasliini ja lihthübriidi ristamisel saadud esimene põlvkond;
top-cross-hübriid – sordiaretaja poolt määratletud puhasliini või lihthübriidi ja vabalt tolmleva sordi ristamisel saadud esimene põlvkond;
sortidevaheline hübriid – sordiaretaja poolt määratletud kahe vabalt tolmleva sordi eliitseemnest kasvatatud taimede ristamisel saadud esimene põlvkond.
Eliitseeme (kaer, oder, riis, kanaari paelrohi, rukis, tritikale, nisu, kõva nisu, speltanisu, v.a hübriidid) – seeme:
mis on toodetud sordiaretaja vastutusel kooskõlas sordi säilitamiseks tunnustatud tavadega;
mis on ette nähtud kategooria „sertifitseeritud seeme” või kategooriate „esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme” või „teise põlvkonna sertifitseeritud seeme” seemne tootmiseks;
mis vastab artikli 4 lõike 1 punkti a sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemne kohta kehtestatud tingimustele ja
mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks.
Eliitseeme (kaera, odra, riisi, rukki, nisu, kõva nisu, speltanisu ja isetolmleva tritikale hübriidid):
◄mis on ette nähtud hübriidide tootmiseks;
mis vastavad artikli 4 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele ja
mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a ja b sätestatud tingimustele vastavaks.
Eliitseeme (mais) ►M16 ja Sorghum spp. ◄ :
vabalt tolmlevate sortide eliitseeme – seeme:
mis on toodetud sordiaretaja vastutusel kooskõlas sordi säilitamiseks tunnustatud tavadega;
mis on ette nähtud asjaomase sordi kategooria „sertifitseeritud seeme” seemne või top-cross-hübriidi või sortidevahelise hübriidi seemne tootmiseks;
mis vastab artikli 4 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemne kohta kehtestatud tingimustele ja
mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks;
puhasliinide eliitseeme – seeme:
mis vastab artikli 4 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemne kohta kehtestatud tingimustele ja
mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktis a sätestatud tingimustele vastavaks;
lihthübriidide eliitseeme – seeme:
mis on ette nähtud kahekordsete, kolmekordsete või top-cross-hübriidide tootmiseks;
mis vastab artikli 4 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemne kohta kehtestatud tingimustele ja
mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või II lisas sätestatud tingimuste puhul kas ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a ja b sätestatud tingimustele vastavaks.
Sertifitseeritud seeme (kanaari paelrohi, v.a hübriidid, rukis, sorgo, sudaani sorgo, mais ning kaera, odra, riisi, nisu, kõva nisu, speltanisu ja isetolmleva tritikale hübriidid) – seeme:
◄mis põlvneb otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemne jaoks kehtestatud tingimustele;
mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui teraviljaseemne tootmiseks;
mis vastab artikli 4 lõike 1 punkti b ja lõike 2 sätete kohaselt I ja II lisas sertifitseeritud seemne kohta kehtestatud tingimustele ja
mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks.
Esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme (kaer, oder, riis, tritikale, nisu, kõva nisu ja speltanisu, v.a hübriidid) – seeme:
mis põlvneb otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemne jaoks kehtestatud tingimustele;
mis on ette nähtud kategooria „teise põlvkonna sertifitseeritud seeme” seemne tootmiseks või muuks otstarbeks kui teraviljaseemne tootmiseks;
mis vastab I ja II lisas esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne kohta kehtestatud tingimustele ja
mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks.
Teise põlvkonna sertifitseeritud seeme (kaer, oder, riis, tritikale, nisu, kõva nisu ja speltanisu, v.a hübriidid) – seeme:
mis põlvneb otse eliitseemnest, esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemne jaoks kehtestatud tingimustele;
mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui teraviljaseemne tootmiseks;
mis vastab I ja II lisas teise põlvkonna sertifitseeritud seemne kohta kehtestatud tingimustele ja
mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus alapunktides a, b ja c sätestatud tingimustele vastavaks.
Ametlikud meetmed – meetmed, mida võtab või võtavad:
riigi ametiasutused või
mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes tegutseb riigi vastutusel, või
riigi poolt kontrollitavate abitegevuste puhul mis tahes füüsiline isik, kes on selleks vastavalt volitatud, tingimusel, et punktides b ja c nimetatud isikud ei saa sellistest meetmetest isiklikku kasu.
▼M28 —————
Liikmesriigid võivad:
hõlmata eliitseemne kategooriasse mitu põlvkonda ja jagada kõnealuse kategooria põlvkondade kaupa;
ette näha, et sertifitseerimisel tuleb teha idanevust ja analüütilist puhtust käsitlevaid ametlikke kontrolle kõikide partiide puhul üksnes siis, kui on kahtlus, et II lisas nende omaduste suhtes sätestatud tingimusi ei ole täidetud;
sertifitseerib üleminekuperioodi jooksul, mis kestab kuni kolm aastat alates käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike õigusnormide jõustumisest, ning erandina lõike 1 punktidest E, F ja G, sertifitseeritud seemnena seemne, mis põlvneb otse mõnes liikmesriigis antud ajahetkel kasutusel oleva korra kohaselt ametlikult kontrollitud seemnest ja mis annab samu tagatisi kui käesoleva direktiivi põhimõtete kohaselt sertifitseeritud eliitseeme; käesolevat sätet kohaldatakse samuti lõike 1 punktis G nimetatud esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne suhtes;
võivad taotluse korral ja artiklis 21 sätestatud korras lubada, et isetolmlevate liikide seemet sertifitseeritakse kuni ►M20 30. juunini 1989 ◄ ametlikult kategooriatesse „esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme” või „teise põlvkonna sertifitseeritud seeme”, kui:
Lõike 1 punkti C alapunktis d, lõike 1 punkti Ca alapunktis c, lõike 1 punkti D alapunkti 1 alapunktis d, lõike 1 punkti D alapunkti 2 alapunktis b, lõike 1 punkti D alapunkti 3 alapunktis c, lõike 1 punkti E alapunktis d, lõike 1 punkti F alapunktis d ja lõike 1 punkti G alapunktis d sätestatud ametliku järelevalve all tehtava kontrolli käigus tuleb täita järgmisi nõudeid:
Põldtunnustamine
Inspektorid:
omavad vajalikku tehnilist kvalifikatsiooni;
ei tohi kontrollide tegemisest saada isiklikku kasu;
on asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutuse poolt ametlikult litsentsitud ning kõnealune litsentsimine hõlmab inspektorite ametivannet või nende allkirjastatud kirjalikku kohustust täita ametlikke kontrolle reguleerivaid eeskirju;
teevad kontrolle ametliku järelevalve all ja ametliku kontrolli eeskirjade kohaselt.
Kontrollitav seemnekultuur kasvatatakse seemnest, mis on rahuldavate tulemustega läbinud ametliku järelkontrolli.
Ametlikud inspektorid kontrollivad d osa seemnekultuurist. See osa on vähemalt 5 %.
Teatav osa proove seemnekultuuridelt koristatud seemnepartiidest võetakse ametlikuks järelkontrolliks ning vajaduse korral ametlikuks laboratoorseks sordiehtsuse ja -puhtuse kontrolliks.
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva, ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli reguleeriva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata alapunkti a alapunktis iii sätestatud litsentsi ära võtmist ametlikult litsentsitud inspektoritelt, kes on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kõik kontrollitud seemnete sertifitseerimised tühistatakse, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad siiski kõikidele asjakohastele nõuetele.
Seemnekontroll
Seemnekontrolli teevad laborid, mille on selleks volitanud asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutus, vastavalt alapunktides b kuni d sätestatud tingimustele.
Seemnekontrollilaboril peab olema juhtiv seemneanalüütik, kes vastutab otseselt labori tehniliste toimingute eest ning kellel on seemnekontrollilabori tehniliseks juhtimiseks vajalik kvalifikatsioon.
Labori seemneanalüütikutel peab olema vajalik tehniline kvalifikatsioon, mille nad on omandanud koolituskursustel, mis on korraldatud vastavalt ametlike seemneanalüütikute suhtes kohaldatavatele tingimustele, ning mis on kinnitatud ametlike eksamitega.
Labor töötab sellistes ruumides ja sellise varustusega, mille seemnesertifitseerimisasutus on ametlikult antud volituste ulatuses tunnistanud seemnekontrolli tingimusi rahuldavaks.
Labor teeb seemnekontrolli kaasaegsete rahvusvaheliste meetodite kohaselt.
Seemnekontrollilabor on:
sõltumatu labor
või
seemneettevõttele kuuluv labor.
Alapunktis ii osutatud juhul võib labor kontrollida üksnes selle seemneettevõtte seemneid, millele labor kuulub, välja arvatud juhul, kui kõnealune seemneettevõte, sertifitseerimise taotleja ja pädev seemnesertifitseerimisasutus on teisiti kokku leppinud.
Seemnekontrollilabori seemnekontroll toimub seemnesertifitseerimisasutuse asjakohase järelevalve all.
Alapunktis d osutatud järelevalve raames kontrollitakse ametliku seemnekontrolliga teatavat osa ametlikuks sertifitseerimiseks esitatud seemnepartiidest. Põhimõtteliselt jaotatakse kõnealune osa võimalikult ühtlaselt seemneid sertifitseerimiseks esitanud füüsiliste ja juriidiliste isikute ning esitatud liikide vahel, kuid kontrollproove võib võtta ka konkreetse kahtluse kõrvaldamiseks. Kõnealune osa on vähemalt 5 %.
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva, ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli reguleeriva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata alapunktis a sätestatud volituse ära võtmist ametlikult tunnustatud seemnekontrollilaborilt, mis on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kõik kontrollitud seemnete sertifitseerimised tühistatakse, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad siiski kõikidele asjakohastele nõuetele.
▼M34 —————
Artikkel 3
▼M28 —————
Artikkel 3a
Olenemata artikli 3 lõikest 1, näevad liikmesriigid ette, et:
võib viia turule.
Artikkel 4
Erandina artikli 3 sätetest võivad liikmesriigid siiski:
lubada ametlikult sertifitseerida ja turustada eliitseemet, mis ei vasta II lisas idanevuse osas sätestatud tingimustele; selleks tuleb võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tarnija tagab konkreetse idanevuse, mille ta märgib turustamisel eraldi etiketile, millele on kantud tema nimi ja aadress ning seemnepartii viitenumber;
lubada selleks, et ►M1 ————— ◄ seeme kiiresti kättesaadavaks teha, ametlikult sertifitseerida ja müüa esmakokkuostjale kategooriate „eliitseeme” ja „sertifitseeritud seeme” seemet, olenemata sellest, et II lisas idanevuse osas sätestatud tingimuste täitmist käsitlev ametlik uurimine ei ole veel lõpule viidud. Sertifitseerimine lubatakse üksnes juhul, kui seemne kohta esitatakse esialgne analüütiline aruanne ja kui on esitatud esimese kaubasaaja nimi ja aadress; võetakse kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tarnija tagab esialgsel analüüsil kinnitatud idanevuse; kõnealune idanevus märgitakse turustamisel eraldi etiketile, millele on kantud tarnija nimi ja aadress ning partii viitenumber.
Kõnealuseid sätteid ei kohaldata kolmandatest riikidest imporditava seemne suhtes, kui artiklis 15 ei ole väljaspool ühendust toimuva paljundamise suhtes sätestatud teisiti.
▼M28 —————
Artikkel 4a
Olenemata artikli 3 lõikest 1, võivad liikmesriigid lubada tootjatel viia oma territooriumil turule:
väikseid seemnekoguseid teaduslikel eesmärkidel või selektsiooniks;
asjakohaseid seemnekoguseid muudeks katseteks või uuringuteks, tingimusel et seeme on sordist, mille kohta asjaomane liikmesriik on esitanud seemne kataloogi kandmist käsitleva taotluse.
Geneetiliselt muundatud materjali puhul võib sellise loa anda üksnes juhul, kui on võetud kõik vajalikud meetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Sel eesmärgil läbiviidava keskkonnaohu hindamise suhtes kohaldatakse direktiivi 70/457/EMÜ artikli 7 lõike 4 sätteid.
Artikkel 5
Liikmesriigid võivad kehtestada I ja II lisas sätestatud tingimuste osas oma territooriumil toodetud seemne sertifitseerimiseks täiendavad või rangemad nõuded.
Artikkel 5a
Liikmesriigid võivad piirata kaera-, odra-, riisi- ja nisuseemne sertifitseerimist esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnega.
Artikkel 6
Liikmesriigid näevad ette, et genealoogiliste komponentide kirjeldust, mida võidakse nõuda, käsitatakse aretaja palvel konfidentsiaalsena.
Artikkel 7
Kui seemneproove võetakse lõikes 1 sätestatud ametliku järelevalve all, tuleb täita järgmisi nõudeid.
Seemneproove võtavad seemneproovide võtjad, kelle on selleks volitanud asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutus, vastavalt alapunktides b, c ja d sätestatud tingimustele.
Seemneproovide võtjatel peab olema vajalik tehniline kvalifikatsioon, mille nad on omandanud koolituskursustel, mis on korraldatud vastavalt ametlike seemneproovide võtjate suhtes kohaldatavatele tingimustele, ning mis on kinnitatud ametlike eksamitega.
Seemneproovide võtjad võtavad seemneproovid kaasaegsete rahvusvaheliste meetodite kohaselt.
Seemneproovide võtjad on:
sõltumatud füüsilised isikud;
isikud, kelle tööandja on füüsiline või juriidiline isik, kelle tegevus ei hõlma seemnetootmist, seemnekasvatust, seemnetöötlemist ega seemnekaubandust;
või
isikud, kelle tööandja on füüsiline või juriidiline isik, kelle tegevus hõlmab seemnetootmist, seemnekasvatust, seemnetöötlemist või seemnekaubandust.
Alapunktis iii osutatud juhul võib seemneproovide võtja võtta proove üksnes oma tööandja toodetud seemnepartiidest, välja arvatud juhul, kui tema tööandja, sertifitseerimise taotleja ja seemnesertifitseerimisasutus on teisiti kokku leppinud.
Seemneproovide võtjad tegutsevad seemnesertifitseerimisasutuse asjakohase järelevalve all. Automaatsel proovivõtmisel tuleb järgida asjakohaseid menetlusi ja teostada ametlikku järelevalvet.
Alapunktis d osutatud järelevalve raames kontrollitakse ametliku seemnekontrolliga teatavat osa ametlikuks sertifitseerimiseks esitatud seemnepartiidest. Põhimõtteliselt jaotatakse kõnealune osa võimalikult ühtlaselt seemneid sertifitseerimiseks esitanud füüsiliste ja juriidiliste isikute ning esitatud liikide vahel, kuid kontrollproove võib võtta ka konkreetse kahtluse kõrvaldamiseks. Kõnealune osa on vähemalt 5 %. Kontrollproovide võtmist ei kohaldata automaatse proovivõtmise suhtes.
Liikmesriigid võrdlevad ametlikult võetud seemneproove samast seemnepartiist ametliku järelevalve all võetud proovidega.
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva, ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli reguleeriva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata alapunktis a sätestatud volituste ära võtmist ametlikult tunnustatud seemneproovide võtjatelt, kes on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kõik võetud seemneproovide sertifitseerimised tühistatakse, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad siiski kõikidele asjakohastele nõuetele.
Artikkel 8
Artikkel 9
Pitseerimise kindlustamiseks peab pitseerimisel vähemalt kasutama kas eespool nimetatud etiketti või ametlikku pitserit.
Teise lõiguga ettenähtud meetmed ei ole vajalikud ühekordse pitseerimissüsteemi kasutamise puhul.
Artiklis 21 sätestatud korras võib kindlaks määrata, kas konkreetne pitseerimissüsteem vastab käesoleva lõike sätetele.
Artikkel 10
Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne ja sertifitseeritud seemne pakendid:
oleksid märgistatud pakendil asuva eelnevalt kasutamata ametliku etiketiga, mis vastab IV lisas sätestatud tingimustele ja millel esitatud andmed on ühes ühenduse ametlikus keeles. Eliitseemne puhul peab etikett olema valge, sertifitseeritud seemne ja esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul sinine ning teise põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul punane. Kui etikett on varustatud auguga, peab selle kinnituskoht olema kõikidel juhtudel fikseeritud ametliku pitseriga. Kui eliitseeme või maisiseeme ei vasta artikli 4 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 nimetatud juhtudel käesoleva direktiivi II lisas sätestatud tingimustele idanevuse osas, märgitakse see etiketile. On lubatud kasutada isekleepuvaid ametlikke etikette. Artiklis 21 sätestatud korras võib lubada, et ettenähtud andmed trükitakse ametliku järelevalve all kustutamatult pakendile vastavalt etiketi näidisele;
sisaldaksid etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud vähemalt IV lisa punkti A alapunkti a punktides 3, 4 ja 5 nõutav teave. Kõnealune dokument koostatakse nii, et seda ei saa segi ajada punktis a osutatud ametliku etiketiga. Kõnealune dokument ei ole vajalik, kui andmed on trükitud kustutamatult otse pakendile või kui vastavalt punkti a sätetele on kasutatud isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti.
Artikkel 10a
Kuni selliste meetmete vastuvõtmiseni kohaldatakse komisjoni otsuse 94/650/EÜ ( 1 ) artiklis 2 sätestatud tingimusi.
Artikkel 11
Artikkel 11a
Geneetiliselt muundatud sordist pärit seemne puhul peab käesoleva direktiivi sätete kohaselt kinnitatud või lisatud ametlikul või mitteametlikul etiketil või dokumendil olema selge märge selle kohta, et asjaomane sort on geneetiliselt muundatud.
Artikkel 12
Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne või kõikide kategooriate sertifitseeritud seemne keemiline töötlemine märgitakse kas ametlikule etiketile või tarnija etiketile ning pakendile või selle sisse.
Artikkel 13
Artikkel 13a
Selleks, et leida paremaid alternatiive teatavatele käesolevas direktiivis ettenähtud sätetele, võib artiklis 21 sätestatud korras otsustada kindlaksmääratud tingimustel korraldada ajutisi katseid ühenduse tasandil.
Selliste katsete raames võib vabastada liikmesriigid teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest. Sellise vabastuse ulatus määratletakse viitega sätetele, mille suhtes vabastust kohaldatakse. Katse kestus ei tohi ületada seitset aastat.
Artikkel 14
▼M28 —————
Artikkel 14a
Tingimused, mille alusel eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemet võib artikli 3a esimese taande kohaselt turule viia, on järgmised:
seeme peab olema ametlikult kontrollitud pädeva sertifitseerimisasutuse poolt vastavalt eliitseemne sertifitseerimise suhtes kohaldatavatele sätetele;
seeme peab olema pakitud vastavalt käesoleva direktiivi sätetele ja
pakenditel peab olema ametlik etikett, millel on vähemalt järgmine teave:
Etikett peab olema valge, violetse diagonaaltriibuga.
Artikkel 15
Liikmesriigid näevad ette, et teraviljaseeme, mis:
sertifitseeritakse taotluse korral ametlikult, ilma et see piiraks direktiivi 70/457/EMÜ sätete kohaldamist, sertifitseeritud seemnena mis tahes liikmesriigis, kui kõnealune seeme on läbinud I lisas asjaomase kategooria jaoks sätestatud tingimustele vastava põldtunnustamise ja kui ametlik kontrollimine on näidanud, et II lisas sama kategooria jaoks kehtestatud tingimused on täidetud.
Kui seeme on sellistel juhtudel toodetud otse eliitseemnele eelnevate põlvkondade ametlikult sertifitseeritud seemnest, võivad liikmesriigid samuti lubada ametlikku sertifitseerimist eliitseemnena, kui asjaomase kategooria jaoks sätestatud tingimused on täidetud.
Ühenduses koristatud ja lõike 1 kohaseks sertifitseerimiseks ettenähtud teraviljaseeme peab olema:
Pakendamist ja märgistamist käsitlevate esimese lõigu sätete kohaldamisest võib loobuda, kui põldtunnustamise eest vastutav asutus, lõplikult sertifitseerimata seemne sertifitseerimise jaoks dokumente koostav asutus ja sertifitseerimise eest vastutav asutus on üks ja sama või kui kõnealused asutused on kohaldamisest loobumise osas ühel meelel.
Liikmesriigid näevad samuti ette, et kolmandas riigis koristatud teraviljaseeme sertifitseeritakse taotluse korral ametlikult, kui:
seeme on toodetud otse:
eliitseemnest või esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest, mis on ametlikult sertifitseeritud ühes või mitmes liikmesriigis või kolmandas riigis, mis on tunnistatud artikli 16 lõike 1 punkti b alusel samaväärseks,
või
liikmesriigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ja alapunktis i osutatud kolmandas riigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ristamisel;
see on läbinud asjaomase kategooria kohta artikli 16 lõike 1 punkti a alusel tehtud samaväärsust käsitlevas otsuses sätestatud tingimustele vastava põldtunnustamise;
ametlik kontrollimine on näidanud, et II lisas sama kategooria kohta kehtestatud tingimused on täidetud.
Artikkel 16
Komisjoni ettepaneku põhjal otsustab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega, kas:
kolmandas riigis läbiviidud põldtunnustamine vastab artiklis 15 ettenähtud juhul I lisas sätestatud tingimustele;
kolmandas riigis koristatud teraviljaseeme pakub oma omaduste ning katsete, sordiehtsuse, märgistamise ja kontrollimise korra osas samu tagatisi kui ühenduses koristatud ja käesoleva direktiivi sätetele vastav seeme.
Artikkel 17
Artikkel 18
Käesolevat direktiivi ei kohaldata teraviljaseemne suhtes, mis on ette nähtud eksportimiseks kolmandatesse riikidesse.
Artikkel 19
Ilma et see piiraks seemnete vaba liikumist ühenduses, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et kolmandatest riikidest imporditud üle kahekilogrammiste seemnekoguste turustamisel oleks esitatud järgmine teave:
liik;
sort;
kategooria;
tootjariik ja ametlik kontrolliasutus;
lähteriik;
importija;
seemnekogus.
Kõnealuste andmete esitusviisi võib määrata kindlaks artiklis 21 sätestatud korras.
Artikkel 20
Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud teraviljaseemne proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi seemneid:
Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.
Artikkel 21
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 nimetatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.
Artikkel 21a
Muudatused, mis tehakse lisadesse tulenevalt teaduse ja tehnika arengust, võetakse vastu artiklis 21 sätestatud korras.
Artikkel 21b
Muudatused, mis tehakse lisadesse selleks, et kehtestada tingimused, millele peavad vastama selliste kaera, odra, riisi, nisu, kõva nisu, speltanisu ja muude liikide hübriidide taimed ja seemned, mille hübriidid on lisatud artikli 2 lõike 1b kohaselt käesoleva direktiivi rakendusalasse, ning tingimused, millele peavad vastama tritikale võõrtolmlevate sortide taimed ja seemned, võetakse vastu artiklis 21 sätestatud korras.
Artikkel 22
Kui ►M20 II lisa punkt 3 ◄ ei ole kahjulike organismide puhul lubatud hälvete osas sätestatud teisiti, ei piira käesoleva direktiivi kohaldamine selliste siseriiklike õigusnormide kohaldamist, mis on ette nähtud inimeste, loomade või taimede tervise ja elu või tööstus- ja kaubandusomandi kaitseks.
Artikkel 22a
Artiklis 21 sätestatud korras võib kehtestada eritingimused, et võtta arvesse arengut järgmistes valdkondades:
tingimused, mille alusel võib turustada keemiliselt töödeldud seemet;
tingimused, mille alusel võib seemet turustada seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega, k.a selliste liikide seemnesegud, mis hõlmavad ka nõukogu direktiivi 70/457/EMÜ artiklis 1 loetletud liike ja on omased erilistele looduslikele ja poollooduslikele kasvukohtadele ning mida ohustab genofondi vaesumine;
tingimused, mille alusel võib turustada mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivat seemet.
Lõikes 1 nimetatud eritingimused sisaldavad eelkõige järgmisi punkte:
punkti b puhul peab kõnealuste liikide seeme olema tuntud päritoluga, mille iga liikmesriigi asjakohane asutus on kiitnud heaks seemne turustamiseks kindlaksmääratud aladel;
punkti b puhul peavad kehtima asjakohased koguselised piirangud.
Artikkel 23
Liikmesriigid jõustavad hiljemalt 1. juulil 1968 artikli 14 lõike 1 järgimiseks vajalikud õigusnormid ja hiljemalt 1. juulil 1969 käesoleva direktiivi muude sätete järgimiseks vajalikud õigusnormid. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.
The Federal Republic of Germany is hereby authorized to comply, in respect of the territory of the former German Democratic Republic, with the following:
at a date later than referred to above, but not later than 31 December 1992 in respect of the first and fourth indents and not later than 31 December 1994 in respect of the second and third indents.
The Federal Republic of Germany shall ensure that seed in respect of which it applies this authorization, other than seed specified in the second sub-indent of the first indent, is not introduced into parts of the Community other than the territory of the former German Democratic Republic unless it is established that the provisions of this Directive are complied with.
Artikkel 23a
Liikmesriigi taotluse korral, mida käsitletakse artiklis 21 sätestatud korras, võib vabastada asjaomase liikmesriigi täielikult või osaliselt kohustusest kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, välja arvatud artikli 14 lõike 1 sätteid:
järgmiste liikide suhtes:
muude liikide suhtes, mida asjaomase liikmesriigi territooriumil tavaliselt ei toodeta ega turustata.
Artikkel 24
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
I LISA
TINGIMUSED, MILLELE PÕLLUKULTUURID PEAVAD VASTAMA
1. |
Põllu eelkultuur ei tohi takistada asjaomase põllukultuuriliigi ja sordi seemne tootmist ning põld peab olema piisavalt puhas eelkultuurist sinna jäänud taimedest. |
2. |
Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele seoses kaugusega naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist:
Eespool tabelis loetletud minimaalseid kaugusi võib jätta arvesse võtmata, kui on olemas piisav kaitse mis tahes soovimatu võõrtolmlemise eest. |
3. |
Põllukultuur peab olema piisavalt sordiehtne ja -puhas või puhasliini põllukultuuri puhul oma omaduste osas piisavalt ehtne ja puhas. Hübriidsortide seemne tootmisel kohaldatakse eespool nimetatud sätteid ka ristamisel kasutatavate sortide omaduste suhtes, kaasa arvatud isassteriilsus või viljakuse taastamine. Eelkõige peavad Oryza sativa, Phalaris canariensis’e, Secale cereale (välja arvatud hübriidid), Sorghum spp. ja Zea mays’i põllukultuurid vastama järgmistele muudele standarditele või tingimustele.
A.
Oryza sativa: looduslike või punaseteraliste taimedena selgesti äratuntavate taimede arv ei ole
—
eliitseemne tootmise puhul suurem kui 0,
—
esimese ja teise põlvkonna sertifitseeritud seemne tootmise puhul 100 m2 kohta suurem kui 1.
B.
Phalaris canariensis, Secale cereale , välja arvatud hübriidid: asjaomase põllukultuuriliigi nende isendite arv, mis ilmselgelt ei ole sordiehtsad, ei tohi olla suurem kui
—
üks isend 30 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul;
—
üks isend 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul.
C.
Sorghum spp.:
a)
nende Sorghum liigi taimede protsent, mis ei vasta äratuntavalt kooslusele või puhasliinile või isa- või emataimele, ei tohi olla suurem kui
aa)
eliitseemne tootmise puhul:
i)
õitsemise ajal: 0,1 %;
ii)
koristusküpsuse ajal: 0,1 %;
bb)
sertifitseeritud seemne tootmise puhul:
i)
isataimede puhul, mis on tolmelnud ajal, mil emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis: 0,1 %;
ii)
emataimede puhul:
—
õitsemise ajal: 0,3 %;
—
koristusküpsuse ajal: 0,1 %;
b)
sertifitseeritud seemne hübriidsortide tootmisel tuleb järgida järgmiseid muid standardeid või tingimusi:
aa)
isataimed peavad tolmlema piisavalt ajal, mil emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis;
bb)
kui emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis, ei tohi tolmelnud või tolmlevate taimede arv ületada 0,1 %;
c)
Sorghum spp. sünteetiliste sortide või vabalt tolmlevate sortide põllukultuurid peavad vastama järgmistele standarditele: põllukultuuri liigi nende isendite arv, mis ilmselgelt ei ole sordiehtsad, ei tohi olla suurem kui
—
üks isend 30 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul;
—
üks isend 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul.
D.
Zea mays :
a)
nende isendite arvuprotsent, mis ilmselgelt ei ole sordiehtsad või ei vasta puhasliini või ristamisel kasutatud sordi omadustele, ei tohi olla suurem kui
aa)
eliitseemne tootmise puhul
i)
puhasliinid: 0,1 %;
ii)
lihthübriid, iga ristamisel kasutatud sort: 0,1 %;
iii)
vabalt tolmlev sort: 0,5 %;
bb)
sertifitseeritud seemne tootmise puhul
i)
hübriidsortide korral ristamisel kasutatud sort
—
puhasliinid: 0,2 %;
—
lihthübriid: 0,2 %;
—
vabalt tolmlev sort: 1,0 %;
ii)
vabalt tolmlev sort: 1,0 %;
b)
hübriidsortide seemne tootmisel tuleb järgida järgmisi standardeid või muid tingimusi
aa)
isataimed peavad tolmlema piisavalt ajal, mil emataimed õitsevad;
bb)
vajaduse korral tolmukad eemaldatakse;
cc)
kui vähemalt 5 % emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus seisundis, ei tohi tolmelnud või tolmlevate emataimede arv ületada
—
1 % mis tahes ametlikul põldtunnustamisel ja
—
2 % kõigil ametlikel põldtunnustamistel kokku.
Taimed loetakse tolmelnuiks või tolmlevaiks siis, kui pöörise keskraol või külgharudel on tolmukapead vähemalt 50 mm pikkusel lõigul sõkalde vahelt nähtavale tulnud ning on tolmelnud või tolmlevad. |
4. |
Secale cereale hübriidid a) Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele, mis on kehtestatud kaugusele naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist.
b) Põllukultuuri sordiehtsus ja -puhtus peavad olema piisavad ristamisel kasutatud sortide omaduste, kaasa arvatud isassteriilsuse osas. Eelkõige vastab põllukultuur järgmistele muudele standarditele või tingimustele:
i)
põllukultuuriliigi taimede arv, mis selgelt ei vasta ristamisel kasutatud sordi nõuetele, ei ole suurem kui
—
üks 30 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul;
—
üks 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul; käesolev standard kehtib ametlikel põldtunnustamistel ainult emataime kohta;
ii)
eliitseemne puhul, kui kasutatakse isassteriilsust, on isassteriilse taime steriilsuse tase vähemalt 98 %; c) kui see on asjakohane, viljeldakse sertifitseeritud seemne tootmisel koos isassteriilset emataime ja isasfertiilsust taastavat isataime. |
5. |
Põllukultuurid Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Oryza sativa, Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum turgidum subsp. durum’i, Triticum aestivum subsp. spelta ja isetolmleva xTriticosecale hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks ning põllukultuurid Hordeum vulgare hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks muul kui tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil
a)
Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele seoses kaugusega naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist:
—
emastaime miinimumkaugus sama liigi mis tahes muudest sortidest, välja arvatud isastaime põllukultuurist, on 25 m;
—
nimetatud kaugust võib mitte arvesse võtta, kui on olemas piisav kaitse soovimatu võõrtolmlemise vastu.
b)
Põllukultuur peab olema ristamisel kasutatavate sortide omaduste poolest piisavalt ehtne ja puhas. Kui seemne tootmisel kasutatakse keemilist ristamismõjurit, peab seeme vastama järgmistele muudele standarditele või tingimustele:
i)
iga ristamisel kasutatava sordi minimaalne sordipuhtus peab olema:
—
Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Hordeum vulgare, Oryza sativa, Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum turgidum subsp. durum’i ja Triticum aestivum subsp. spelta puhul 99,7 %;
—
isetolmleva xTriticosecale puhul 99,0 %;
ii)
minimaalne hübriidsus peab olema 95 %. Hübriidsuse protsenti hinnatakse kooskõlas kaasaegsete rahvusvaheliste meetoditega, kui sellised meetodid on olemas. Kui hübriidsus tehakse kindlaks seemnekontrolli käigus enne sertifitseerimist, ei ole hübriidsuse määramine põldtunnustamise käigus nõutav. |
5a) |
Põllukultuurid Hordeum vulgare hübriidide eliitseemne ja sertifitseeritud seemne tootmiseks tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil.
a)
Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele seoses kaugusega naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist:
b)
Põllukultuur peab olema ristamisel kasutatavate sortide omaduste osas piisavalt ehtne ja puhas. Eelkõige peab põllukultuur vastama järgmistele standarditele:
i)
nende taimede protsent, mis ilmselgelt ei ole sordiehtsad, ei tohi ületada:
—
eliitseemne tootmiseks kasutatavad kultuurid: 0,1 % isassteriilsuseta liini ja fertiilsust taastava liini taimede puhul ning 0,2 % tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil saadud emataimede puhul;
—
sertifitseeritud seemne tootmiseks kasutatavad kultuurid: 0,3 % fertiilsust taastava liini taimede ja tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil saadud emataimede puhul ning 0,5 %, tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil saadud emataimede puhul, kui tegemist on ühekordsete hübriididega.
ii)
Emataime isassteriilsuse tase peab olema vähemalt:
—
99,7 % eliitseemne tootmiseks kasutatavate kultuuride puhul;
—
99,5 % sertifitseeritud seemne tootmiseks kasutatavate kultuuride puhul.
iii)
Vastavust punktides i ja ii sätestatud nõuetele kontrollitakse ametlike järelkontrollikatsete abil.
c)
Sertifitseeritud seemne tootmisel võib viljeleda koos isassteriilset emataime ja fertiilsust taastavat isataime. |
6. |
Põllukultuur peab olema praktiliselt vaba kõigist taimekahjustajatest, mis vähendavad seemne kasulikkust ja halvendavad selle kvaliteeti. Samuti peab põllukultuur vastama liidu karantiinseid taimekahjustajaid, kaitstavate piirkondade karantiinseid taimekahjustajaid ning reguleeritud mittekarantiinseid taimekahjustajaid käsitlevatele nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/2031 ( 3 ) alusel vastu võetud rakendusaktides, samuti kõnealuse määruse artikli 30 lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmetes. Reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemisel põllukultuuris peavad olema täidetud järgmised tabelis esitatud nõuded.
|
7. |
Eespool nimetatud muude standardite või tingimuste täitmist kontrollitakse eliitseemne puhul ametlike põldtunnustamistega ning sertifitseeritud seemne puhul ametlike põldtunnustamistega või ametliku järelevalve all tehtud kontrollimisega. Kõnealuseid põldtunnustamisi korraldatakse vastavalt järgmistele tingimustele.
A.
Põllukultuuri seisund ja arenguetapp võimaldavad adekvaatset kontrolli.
B.
Põldtunnustamiste arv peab olema vähemalt
a)
Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Hordeum vulgare, Oryza sativa, Phalaris canariensis’e, xTriticosecale, Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum turgidum subsp. durum’i, Triticum aestivum subsp. spelta ja Secale cereale puhul: üks;
b)
Sorghum spp. ja Zea mays’i puhul õitsemisperioodil:
aa)
vabalt tolmlevad sordid: üks;
bb)
puhasliinid või hübriidid: kolm. Kui kõnealust põllukultuuri kasvatatakse pärast möödunud või jooksval aastal viljeldud Sorghum spp. ja Zea mays’i põllukultuuri, tehakse vähemalt üks eripõldtunnustus, et kontrollida käesoleva lisa punktis 1 sätestatud normide täitmist.
C.
Käesoleva lisa sätete järgimise kontrollimiseks vajalike põldtunnustatavate põlluosade suurus, arv ja jaotus määratakse kindlaks kooskõlas asjakohaste meetoditega. |
II LISA
TINGIMUSED, MILLELE SEEMNED PEAVAD VASTAMA
1. |
Seeme peab olema piisavalt sordiehtne ja -puhas või puhasliini seemne puhul oma omaduste osas piisavalt ehtne ja puhas. Hübriidsortide seemne puhul kohaldatakse eespool nimetatud sätteid ka ristamisel kasutatavate sortide omaduste suhtes. Eelkõige peab allpool loetletud liikide seeme vastama järgmistele muudele standarditele või tingimustele:
A.
Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Hordeum vulgare, Oryza sativa, Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum turgidum subsp. durum ja Triticum aestivum subsp. spelta, välja arvatud iga nimetatud taksoni hübriidid
Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas esitatud tingimuste kohaselt korraldatava põldtunnustamise käigus.
B.
xTriticosecale isetolmlevad sordid, välja arvatud hübriidid
Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt korraldatava põldtunnustamise käigus.
C.
Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Hordeum vulgare, Oryza sativa, Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum turgidum subsp. durum’i, Triticum aestivum subsp. spelta ja isetolmleva xTriticosecale hübriidid Sertifitseeritud seemne kategooriasse kuuluva seemne minimaalne sordipuhtus peab olema 90 %. Tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud Hordeum vulgare puhul peab sordipuhtus olema 85 %. Muid lisandeid kui fertiilsust taastava liini taimi ei tohi olla rohkem kui 2 %. Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse ametliku järelkontrollikatsega, kus kasutatakse sobivat osa proovidest.
D.
Sorghum spp. ja Zea mays : Kui hübriidsortide sertifitseeritud seemne tootmisel on kasutatud isassteriilset emataime ja isataime, mis ei taasta isasfertiilsust, toodetakse seemet
—
kas segades seemnepartiisid sellisele sordile sobilikus vahekorras, kus ühelt poolt on kasutatud isassteriilset emataime ja teiselt poolt isasfertiilset emataime;
—
või kasvatades isassteriilset emataime ja isasfertiilset emataime sordile sobilikus vahekorras. Nende taimede vahekorda kontrollitakse I lisas sätestatud tingimuste kohaselt korraldatava põldtunnustamise käigus.
E.
Secale cereale hübriidid ja tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud Hordeum vulgare hübriidid Seeme sertifitseeritakse sertifitseeritud seemnena ainult siis, kui on kohaselt arvesse võetud ametliku järelkontrolli tulemusi, mis on korraldatud eliitseemne ametlikult võetud proovidega ja sertifitseeritud seemnena sertifitseerimiseks esitatud seemne kasvuperioodi jooksul, et teha kindlaks, kas eliitseeme vastas ristamisel kasutatud sortide omaduste, kaasa arvatud isassteriilsuse sordiehtsuse ja -puhtuse osas käesolevas direktiivis eliitseemne suhtes sätestatud nõuetele. |
2. |
Seeme peab idanevuse, analüütilise puhtuse ja teiste taimeliikide seemne sisalduse suhtes vastama järgmistele muudele standarditele või tingimustele:
A.
Tabel:
B.
Muud standardid või tingimused, mida kohaldatakse juhul, kui neile viidatakse käesoleva lisa 2. jao punktis A olevas tabelis.
a)
Veerus 4 sätestatud seemnete maksimaalne sisaldus hõlmab ka 5.–10. veerus toodud liikide seemneid.
b)
Teise seemne esinemist ei käsitleta võõrlisandina, kui teises sama kaaluga proovis ei leidu ühtki muu teraviljaliigi seemet.
c)
Ühe Avena fatua, Avena sterilis või Lolium temulentum’i seemne esinemist ettenähtud kaaluga proovis ei käsitleta võõrlisandina, kui teises sama kaaluga proovis ei leidu ühtegi nimetatud liigi seemet.
d)
Hordeum vulgare (harilik oder, paljasteraline teisend) nõutavat minimaalset idanevust vähendatakse 75 %ni puhtast seemnest. Ametlikul etiketil peavad olema sõnad „minimaalne idanevus 75 %”. |
3. |
Seeme peab olema praktiliselt vaba kõigist taimekahjustajatest, mis vähendavad seemne kasulikkust ja halvendavad kvaliteeti. Samuti peab seeme vastama liidu karantiinseid taimekahjustajaid, kaitstavate piirkondade karantiinseid taimekahjustajaid ning reguleeritud mittekarantiinseid taimekahjustajaid käsitlevatele nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/2031 alusel vastu võetud rakendusaktides, samuti kõnealuse määruse artikli 30 lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmetes. Reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemisel seemnes ja selle vastavates kategooriates peavad olema täidetud järgmised tabelis esitatud nõuded.
|
4. |
Seenekehade esinemisel seemnes ja selle vastavates kategooriates peavad olema täidetud järgmised tabelis esitatud nõuded.
|
III LISA
PARTIIDE JA PROOVIDE KAAL
Liik |
Partii maksimaalne kaal (tonni) |
Partiist võetava proovi minimaalne kaal (grammi) |
Proovi kaal II lisa 2. jao punkti A veergudes 4–10 ja II lisa 3. jaos sätestatud seemnete arvu tuvastamiseks (grammi) |
1 |
2 |
3 |
4 |
►M44 Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Hordeum vulgare, Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum turgidum subsp. durum, Triticum aestivum subsp. spelta, Secale cereale, xTriticosecale ◄ |
30 |
1 000 |
500 |
Phalaris canariensis |
10 |
400 |
200 |
Oryza sativa |
30 |
500 |
500 |
►M43 Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor ◄ |
30 |
900 |
900 |
►M43 Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse ◄ |
10 |
250 |
250 |
►M43 Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor x Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse, hübriidid ◄ |
30 |
300 |
300 |
Zea mays, puhasliinide eliitseeme |
40 |
250 |
250 |
Zea mays, muude kui puhasliinide eliitseeme; sertifitseeritud seeme |
40 |
1 000 |
1 000 |
Partii maksimaalset kaalu ei tohi ületada rohkem kui 5 %.
IV LISA
Etikett
A. Nõutavad andmed
Eliitseemne ja sertifitseeritud seemne puhul:
„ ►M27 EÜ ◄ eeskirjad ja standardid”
Sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid
Ametlikult määratud seerianumber
Partii viitenumber
pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: „pitseeritud…” (kuu ja aasta),
või
sertifitseerimise eesmärgil tehtud viimase ametlikuproovivõtmise kuu ja aasta järgmisel viisil: „proovid onvõetud …” (kuu ja aasta)
Liik, ►M20 märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena(soovi korral lühendatud vormis ja ilma ametiasutuste nimedeta) ◄
►M20 Sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega ◄
Kategooria
Tootjariik
Deklareeritud neto- või brutomass või deklareeritudterade arv
Kaalu märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahenditevõi muude tahkete lisandite kasutamise korrallisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe
Sortide puhul, mis on hübriidid või puhasliinid:
Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud,võidakse märkida sõnad „uuesti kontrollitud … (kuu jaaasta)” ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutavatalituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikuleetiketile kinnitatud ametlikul kleebisel
Liikmesriigid võib vabastada artiklis 21 sätestatud korraskohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimining selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks,kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisesttulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatavakasu
Seemnesegude puhul:
„Segu …” (liikide) ►M20 või sortide ◄
Pitseerimise eest vastutav asutus ja liikmersriik
Ametlikult määratud seerianumber
Partii viitenumber
Pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: „pitseeritud…” (aasta ja kuu)
Iga komponendi liik, kategooria, tootjariik ja osakaale, ►M20 liikide ja sortide nimed märgitakse vähemalt ladina tähtedega ◄
Deklareeritud neto- või brutomass või deklareeritudterade arv
Kaalu märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahenditevõi muude tahkete lisandite kasutamise korrallisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe
Kui vähemalt segu kõikide osade idanevust on uuestikontrollitud, võidakse märkida sõnad „uuesti kontrollitud… (kuu ja aasta)” ning kõnealuse uuesti kontrollimiseeest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võibesitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel
„Turustamine lubatud ainult...” (asjaomase liikmesriiginimi)
B. Miinimummõõtmed
110 mm × 67 mm
V LISA
Lõplikult sertifitseerimata, muus liikmesriigis koristatud seemne etikett ja dokument
A. Etiketil esitatav teave
Liikmesriigid võib vabastada artiklis 21 sätestatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu.
B. Etiketi värv
Etikett peab olema hall.
C. Dokumendis esitatav teave
( 1 ) EÜT L 252, 28.9.1994, lk 15. Otsust on viimati muudetud komisjoni otsusega 2000/441/EÜ (EÜT L 176, 15.7.2000, lk 50).
( 2 ) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
( 3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4).