02016O0034 — ET — 31.12.2021 — 002.001
Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu
EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2016/2249, 3. november 2016, raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKP/2016/34) (ELT L 347 20.12.2016, lk 37) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
nr |
lehekülg |
kuupäev |
||
L 332 |
184 |
23.12.2019 |
||
L 419 |
14 |
24.11.2021 |
Parandatud:
EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2016/2249,
3. november 2016,
raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKP/2016/34)
(uuesti sõnastatud)
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas suunises kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„RKP” (NCB) – keskpank liikmesriigis, mille rahaühik on euro; |
b) |
„eurosüsteemi raamatupidamise ja finantsaruandluse eesmärgid” (Eurosystem accounting and financial reporting purposes) – eesmärgid, mille tarbeks EKP koostab I lisas loetletud raamatupidamisaruandeid kooskõlas EKPSi põhikirja artiklitega 15 ja 26; |
c) |
„aruande esitaja” (reporting entity) – EKP või RKP; |
d) |
„kvartaalne ümberhindluspäev” (quarterly revaluation date) – kvartali viimane kalendripäev; |
e) |
„sularahavahetuse aasta” (cash changeover year) – 12 kuud alates päevast, mil euro pangatähed ja mündid saavad liikmesriigis, mille rahaühik on euro, seaduslikuks maksevahendiks; |
f) |
„pangatähtede jaotamise alus” (banknote allocation key) – protsentuaalsed väärtused, mis tulenevad EKP osa arvessevõtmisest euro pangatähtede koguemissioonis, mille suhtes kohaldatakse RKP osa kapitali märkimise aluses vastavalt otsusele EKP/2010/29 ( 1 ); |
g) |
„konsolideerimine” (consolidation) – raamatupidamismenetlus, millega agregeeritakse mitme iseseisva juriidilise isiku finantsnäitajad ühe majandusüksusena; |
h) |
„krediidiasutus” (credit institution) – a) krediidiasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 ( 2 ) artikli 4 lõike 1 tähenduses, mille suhtes teostab järelevalvet pädev ametiasutus, või b) muu krediidiasutus aluslepingu artikli 123 lõike 2 mõistes, mille järelevalve toimub pädeva ametiasutuse poolt teostatava järelevalvega võrreldava standardi alusel. |
Artikkel 2
Kohaldamisala
Artikkel 3
Kvalitatiivsed omadused
Kehtivad järgmised kvalitatiivsed omadused:
tegelik majanduslik olukord ja läbipaistvus: raamatupidamismeetodid ja finantsaruandlus kajastavad tegelikku majanduslikku olukorda, on läbipaistvad ja juhinduvad sellistest kvaliteedipõhimõtetest nagu arusaadavus, asjakohasus, usaldusväärsus ja võrreldavus. Tehingute arvestusel ja esitamisel on lisaks õiguslikule vormile aluseks ka nende olemus ja tegelik majanduslik sisu;
usaldatavus: varade ja kohustuste väärtuse hindamist ja tuluarvestust tehakse usaldatavuse põhimõttest lähtudes. Käesoleva suunise mõistes tähendab see, et realiseerimata kasumit ei kajastata kasumiaruandes tuluna, vaid see kantakse otse ümberhindluskontole, ja et realiseerimata kahjum kajastatakse aasta lõpul kasumiaruandes, kui see ületab eelmist ümberhindluskasumit, mis on kajastatud vastaval ümberhindluskontol. Usaldatavuse põhimõttega ei ole kooskõlas varjatud reservid ja kirjete tahtlik vääritimärkimine bilansis ja kasumiaruandes;
olulisus: kõrvalekalded raamatupidamiseeskirjadest, sealhulgas nendest, mis mõjutavad RKPde ja EKP kasumi ja kahjumi arvestust, on lubatud ainult siis, kui on võimalik põhjendatult otsustada, et need on aruande esitaja finantsaruannete üldises kontekstis ja esitusviisis ebaolulised;
järjepidevus ja võrreldavus: bilansilise väärtuse hindamisel ja tulude kajastamisel kohaldatakse EKPSis kriteeriume järjepidevalt ühetaolise ja pideva lähenemisviisiga, et tagada raamatupidamisaruannetes esitatud andmete võrreldavus.
Artikkel 4
Raamatupidamise aluspõhimõtted
Raamatupidamises kohaldatakse järgmisi aluspõhimõtteid:
jätkuvuse põhimõte: aruanded koostatakse tegevuse jätkuvuse põhimõttel;
tekkepõhisuse arvestuspõhimõte: tulud ja kulud kajastatakse arvestusperioodil, kui nad teenitakse või tekivad, mitte perioodil, kui nad laekuvad või makstakse;
bilansipäevajärgsed sündmused: varasid ja kohustusi korrigeeritakse sündmuste osas, mis toimuvad aastabilansi kuupäeva ja raamatupidamisaruannete asjaomaste asutuste poolt heakskiitmise kuupäeva vahelisel ajal, kui need mõjutavad varade ja kohustuste tingimusi bilansipäeval. Kui pärast bilansipäeva toimuvad sündmused, mis ei mõjuta varade ja kohustuste olemust bilansipäeval, kuid mille mitteavaldamine mõjutaks raamatupidamisaruannete kasutajate võimet teha õigeid hinnanguid ja otsuseid, ei korrigeerita varasid ja kohustusi, kuid need sündmused avalikustatakse.
Artikkel 5
Tekkepõhine ja kassa-/arvelduspõhine arvestus
Välisvaluutatehingute, välisvaluutas vääringustatud finantsinstrumentide ja nendega seotud viitsummade kirjendamisel tuleb kasutada tekkepõhist arvestust. Tekkepõhise arvestuse kohaldamisel kasutatakse kahte erinevat meetodit:
„tavaline meetod” on määratletud III ja IV peatükis ning III lisas ja
„alternatiivne meetod” on määratletud III lisas.
Artikkel 6
Varade ja kohustuste kajastamine
Rahaline või muu vara/kohustus kajastatakse aruande esitaja bilansis üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
on tõenäoline, et vara või kohustuse kandega seotud tulevane majanduslik kasu liigub aruande esitajale või sealt välja;
kõik vara või kohustusega seotud riskid ja kasu on suures osas tulnud üle aruande esitajale;
vara maksumust või väärtust aruande esitaja jaoks või kohustuse suurust saab usaldusväärselt mõõta.
II PEATÜKK
BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD
Artikkel 7
Bilansi koosseis
Eurosüsteemi finantsaruandluse raames on EKP ja RKPde bilansi koosseisu aluseks IV lisas toodud bilansiskeem.
Artikkel 8
Eraldised finantsriskide katmiseks
RKPde tegevuse olemust arvestades võivad RKPd luua eraldise finantsriskide katmiseks. RKP otsustab eraldise suuruse ja kasutamise RKP riskipositsiooni põhjendatud prognoosi alusel.
Artikkel 9
Bilansilise väärtuse hindamise eeskirjad
Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks ja neid hinnatakse amortiseeritud kulu (kohaldades väärtuse langust) alusel. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu järgmistel juhtudel:
kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga;
kui need väärtpaberid müüakse tähtaja lõpule eelneva kuu jooksul;
erandlikus olukorras, näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral.
Artikkel 10
Pöördtehingud
Väärtpaberilaenu tehingute korral jäävad väärtpaberid üleandja bilanssi. Kui väärtpaberite laenutehingu tagatiseks on sularaha, kasutatakse repotehingute puhul ette nähtud raamatupidamist. Kui väärtpaberite laenutehingu tagatiseks on väärtpaberid, kajastatakse need bilansis, kui:
arveldusprotsessi osana toimub sularahatehing ja
sularaha jääb kas laenuandja või -saaja kontole.
Kui väärtpaberid on vahepeal ära müüdud, näitab vastuvõtja väärtpaberite tagasikandmise kohustust.
Artikkel 11
Turukõlblikud aktsiaosalused
Artikkel 11a
Turukõlblikud investeerimisfondid
Käesolevat artiklit kohaldatakse turukõlblike investeerimisfondide suhtes, mis vastavad järgmistele tingimustele:
ost teostatakse ainult investeerimise eesmärgil ja see ei mõjuta igapäevaseid müügi- ja ostuotsuseid;
fondi investeerimisstrateegia ja mandaat on eelnevalt kindlaks määratud ja kõik tingimused on lepingus sätestatud;
investeeringu edukust hinnatakse ühe investeeringuna kooskõlas fondi investeerimisstrateegiaga;
fond on iseseisev üksus mistahes õiguslikus vormis ja seda juhitakse, sh igapäevaseid investeerimisotsuseid tehakse, sõltumatult.
Punktides a kuni d sätestatud kriteeriume arvesse võttes võib seda artiklit kohaldada ka töötajate hüvitisfondide suhtes, kui puudub muu raamatupidamisraamistik.
Punktides a kuni c sätestatud kriteeriume arvesse võttes ja kooskõlas artikli 3 lõikes 1 sätestatud kvalitatiivsete omadustega, võib käesolevat artiklit kohaldada ka aktsiaportfellide suhtes, mis ei ole iseseisvad juriidilised üksused, kuid neid juhitakse väljastpoolt ja nad on täpsed koopiad indeksiga seotud fondide tegevusest. Käesoleva artikli eesmärgil käsitletakse neid aktsiaportfelle turukõlblike investeerimisfondidena.
Artikkel 12
Väärtpaberite intressiriski maandamine tuletisinstrumentide abil
Erandina artikli 3 lõikest 2, artikli 9 lõikest 4, artikli 15 lõigetest 1 ja 2, artikli 16 lõike 1 punktist b ning lõike 2 punktist d ja artikli 17 lõikest 2 võib maandatud riskiga väärtpaberi ja riski maandava instrumendi hindamisel kohaldada järgmist asenduskäsitlust.
Iga kvartali lõpus hinnatakse väärtpaber ja tuletisinstrument ümber ning kajastatakse bilansis turuväärtusega. Maandatud riskiga ja riski maandavatest instrumentidest tuleneva realiseerimata kasumi või kahjumi netosumma suhtes kohaldatakse järgmist asümmeetrilist hindamist:
realiseerimata netokahjum kantakse aasta lõpus kasumi ja kahjumi kontole ning soovitav on see maandatud riskiga instrumendi järelejäänud kehtivusaja jooksul amortiseerida ning
realiseerimata netokasum kantakse ümberhindluskontole ja storneeritakse järgmisel ümberhindluse kuupäeval.
Omandatud väärtpaberi riskimaandus: kui maandatud riskiga väärtpaberi hind erineb väärtpaberi turuhinnast riski maandamise alguses, kohaldatakse järgmist käsitlust:
väärtpaberi realiseerimata kasum sel kuupäeval kantakse ümberhindluskontole, samal ajal kui realiseerimata kahjum kantakse kasumi ja kahjumi kontole, ja
punkti a sätteid kohaldatakse turuväärtuse muutuste suhtes, mis leiavad aset pärast riski maandamise algust.
Amortiseerimata üle- ja alakursside vahe, nagu see on riski maandamise päeval, on soovitav amortiseerida maandatud riskiga instrumendi järelejäänud kehtivusaja jooksul.
Lõikes 3 osutatud asenduskäsitlust võib kohaldada ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
riski maandamise alguses on olemas formaalsed dokumendid, mis käsitlevad riski maandamise suhet, riski haldamise eesmärki ja riski maandamise strateegiat. Dokumendid peavad sisaldama järgmist: i) riski maandamise instrumendina kasutatud tuletisinstrumendi kindlaksmääramine; ii) seotud maandatud riskiga väärtpaberi kindlaksmääramine; iii) hinnang tuletisinstrumendi väärtpaberi intressiriskist tuleneva õiglase väärtuse muutumise tasaarvestamise tulemuslikkusele;
riski maandamist peetakse väga tulemuslikuks ja selle tulemuslikkust saab usaldusväärselt mõõta. Hinnata tuleb nii oodatavat kui ka tegelikku tulemuslikkust. Soovitav on:
mõõta oodatavat tulemuslikkust, võrreldes maandatud riskiga elemendi õiglase väärtuse seniseid muutusi riski maandava instrumendi väärtuse seniste muutustega või tõendades suure statistilise seose olemasolu maandatud riskiga elemendi õiglase väärtuse ning riski maandava instrumendi õiglase väärtuse vahel, ja
tõendada tegelikku tulemuslikkust, kui maandatud riskiga elemendi tegeliku kasumi/kahjumi ja riski maandava instrumendi tegeliku kahjumi/kasumi vaheline suhe jääb 80 % ja 125 % vahele.
Väärtpaberite grupi riskimaanduse suhtes kohaldatakse järgmist: sarnase intressimääraga väärtpaberid võib agregeerida ja nende riski ühiselt maandada üksnes juhul, kui täidetud on järgmised tingimused:
väärtpaberitel on sarnane ajaline kehtivus;
väärtpaberite kogum vastab oodatava ja tegeliku tõhususe testile;
õiglase väärtuse muutust, mis tuleneb kogumi iga väärtpaberi maandatud riskist, on ligikaudu proportsionaalne väärtpaberite kogumi maandatud riskist tuleneva õiglase väärtuse üldise muutusega.
Artikkel 13
Sünteetilised instrumendid
Erandina artikli 3 punktist 2, artikli 9 lõikest 4, artikli 15 lõikest 1 ja artikli 17 lõikest 2 võib sünteetiliste instrumentide hindamise suhtes kohaldada järgmist asenduskäsitlust:
selliste instrumentide realiseerimata kasumi ja kahjumi, mis liidetult moodustavad sünteetilise instrumendi, võib aasta lõpus tasaarveldada. Sel juhul kirjendatakse realiseerimata netokasum ümberhindluskontol. Realiseerimata kahjum kantakse kasumi ja kahjumi kontole, kui see ületab eelmist ümberhindluskasumit, mis on kajastatud vastaval ümberhindluskontol;
väärtpaberid, mis on sünteetilise instrumendi osa, ei kuulu nende väärtpaberite koguomandisse, vaid neid hoitakse eraldi;
realiseerimata kahjum või kasum, mis on aasta lõpus kantud kasumi ja kahjumi kontole, amortiseeritakse järgmistel aastatel eraldi.
Lõikes 2 osutatud asenduskäsitlust võib kohaldada ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
üksikinstrumentide juhtimine ja nende tasuvuse hindamine toimub liidetult, järgides riskijuhtimis- või investeerimisstrateegiat;
esmasel käsitlemisel struktureeritakse ja määratletakse üksikinstrumendid sünteetilise instrumendina;
asenduskäsitluse kasutamine kõrvaldab või vähendab oluliselt hindamise mittevastavust (valuation mismatch), mis tuleneb käesolevas suunises sätestatud üldreeglite kohaldamisest üksikinstrumentidele;
dokumentatsiooni olemasolu võimaldab punktides a, b ja c sätestatud tingimuste täitmist kontrollida.
Artikkel 14
Pangatähed
EKPSi põhikirja artikli 49 rakendamiseks ei kirjendata RKP valduses olevaid teiste eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide pangatähti ringluses olevate pangatähtedena, vaid eurosüsteemisiseste saldodena. Teiste eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide pangatähtede käsitlemise kord on järgmine:
RKP, kes võtab vastu teise RKP poolt emiteeritud euroala riigi vääringus pangatähti, teatab iga päev pangatähed emiteerinud RKP-le vahetamiseks esitatud pangatähtede väärtuse, välja arvatud juhul, kui vastava päeva käive on väike. Pangatähed emiteerinud RKP algatab TARGET2 kaudu piiriülese makse pangatähed vastu võtnud RKP-le, ja
pangatähed emiteerinud RKP raamatupidamises korrigeeritakse eespool osutatud teate saamisel „ringluses olevate pangatähtede” andmeid.
„Ringluses olevad pangatähed” RKPde bilanssides koosneb kolmest komponendist:
ringluses olevate euro pangatähtede korrigeerimata väärtus, sealhulgas euroala riigi vääringus pangatähtede väärtus eurole ülemineva RKP puhul sularahavahetuse aastal, mis arvutatakse vastavalt ühele kahest järgmisest meetodist:
kus:
B |
on „Ringluses olevate pangatähtede” korrigeerimata väärtus; |
P |
on toodetud, trükikojast või teistelt RKPdelt saadud pangatähtede väärtus; |
D |
on hävitatud pangatähtede väärtus; |
N |
on RKP poolt emiteeritud riigi pangatähtede väärtus, mis on teiste RKPde valduses (millest on teatatud, kuid mida ei ole veel päritoluriiki tagasi saadetud); |
I |
on ringlusse lastud pangatähtede väärtus; |
R |
on vastuvõetud pangatähtede väärtus; |
S |
on pangatähtede väärtus varudes/varahoidlas; |
miinus väljaspool euroala hoitavate euro pangatähtede (ECI) programmiga seotud tasustamata nõuete summa ECI panga vastu, juhul kui antakse üle ECI programmiga seotud pangatähtede omand;
pluss või miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisest tulenevate korrigeerimiste summa.
III PEATÜKK
KASUMI KAJASTAMINE
Artikkel 15
Kasumi kajastamine
Kasumi kajastamise suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju:
realiseeritud kasum ja realiseeritud kahjum kajastatakse kasumiaruandes;
realiseerimata kasumit ei kajastata kasumina, vaid kirjendatakse vahetult ümberhindluskontol;
aasta lõpul realiseerimata kahjum kajastatakse kasumiaruandes, kui see ületab eelmist ümberhindluskasumit, mis on kajastatud vastaval ümberhindluskontol;
kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjumit ei kanta järgmistel aastatel tagasi uue realiseerimata kasumi arvel;
ühe väärtpaberi, valuuta või kulla positsioonide realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata muude väärtpaberite või valuutade või kulla realiseerimata kasumiga;
aasta lõpul väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse kasumiaruandes ning seda ei kanta järgmistel aastatel tagasi, välja arvatud juhul, kui väärtuse langus kahaneb ning selle kahanemise saab seostada tuvastatava sündmusega, mis toimus pärast väärtuse languse esmast kirjendamist.
Artikkel 16
Tehingukulud
Tehingukulude suhtes kohaldatakse järgmisi üldeeskirju:
kulla, välisvaluutainstrumentide ja väärtpaberite puhul kasutatakse müüdud instrumentide soetusmaksumuse arvutamiseks iga päev keskmise kulu meetodit, arvestades vahetuskursi- ja/või hinnakõikumiste mõju;
vara/kohustuse keskmist soetusmaksumust/kurssi vähendatakse/suurendatakse realiseerimata kahjumi võrra, mis on aasta lõpus kasumiaruandesse kantud;
kupongväärtpaberite soetamise korral käsitletakse ostetud kupongitulu nõuet eraldi. Välisvaluutas vääringustatud väärtpaberid on kõnealuse valuuta positsiooni osa, kuid ei mõjuta väärtpaberi või asjaomase valuuta keskmist kulu.
Väärtpaberite suhtes kohaldatakse järgmisi erieeskirju:
tehingud kajastatakse tehinguhinnaga ja esitatakse raamatupidamisaruannetes puhashinnas;
depoo- ja haldustasusid, arvelduskonto tasusid ja muid kaudseid kulusid ei loeta tehingukuludeks ning need kantakse kasumiaruandesse. Neid ei käsitleta konkreetse vara keskmise kulu osana;
tulu kajastatakse brutosummas, kusjuures kinnipeetavaid ja muid makse, mis kuuluvad tagastamisele, arvestatakse eraldi;
väärtpaberi keskmise soetusmaksumuse arvutamiseks: i) liidetakse kõik päeva jooksul toimunud ostutehingud soetusmaksumuses eelmise päeva seisule, et arvutada välja uus kaalutud keskmine kulu enne sama päeva müügitehingute arvesse võtmist, või ii) kajastatakse väärtpaberite üksikud ostu- ja müügitehingud jooksvalt tehingute toimumise järjekorras, et arvutada välja korrigeeritud keskmine kulu.
Kulla ja välisvaluuta suhtes kohaldatakse järgmisi erieeskirju:
välisvaluutatehingud, millega ei kaasne vastava valuutapositsiooni muutust, arvutatakse ümber eurodesse lepingu- või arvelduspäeva vahetuskursiga ning need ei mõjuta kõnealuse valuutapositsiooni soetusmaksumust;
välisvaluutatehingud, millega kaasneb vastava valuutapositsiooni muutus, arvutatakse ümber eurodesse lepingupäeva vahetuskursiga;
välisvaluutas või kullas vääringustatud väärtpaberite pöördtehingute põhisummade arveldamine ei ole aluseks muudatuste tegemisele vastavas valuuta- või kullapositsioonis;
tegelikud sularahalaekumised ja -maksed arvutatakse ümber arvelduse toimumise päeva vahetuskursiga;
kui tegemist on pika positsiooniga, lisatakse päeva jooksul toimunud valuutade ja kulla netosissevoog päeva keskmise maksumuse või kullahinna alusel eelmise päeva seisule iga valuuta ja kulla kohta, saades uue kaalutud keskmise kulu. Netoväljavoo puhul on realiseeritud kasumi või kahjumi arvutamise aluseks vastava valuuta- või kullapositsiooni keskmine hind eelmisel päeval, nii et keskmine kulu püsib muutumatuna. Keskmise kursi / kulla hinna erinevused päeva jooksul toimunud sisse- ja väljavoo vahel annavad samuti tulemuseks realiseeritud kasumi või kahjumi. Kui valuuta- või kullapositsioon on negatiivne, kohaldatakse eespool kirjeldatud lähenemist vastupidiselt. Seega mõjutab netoväljavoog kohustuse positsiooni keskmist kulu, samal ajal kui netosissevoog vähendab positsiooni suurust vastavalt kehtivale kaalutud keskmisele valuutakursile / kulla hinnale, mille tulemuseks on realiseeritud kasum või kahjum;
valuutatehingute kulud ja muud üldkulud kantakse kasumi ja kahjumi kontole.
IV PEATÜKK
BILANSIVÄLISTE INSTRUMENTIDE RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD
Artikkel 17
Üldeeskirjad
Artikkel 18
Välisvaluuta tähtpäevatehingud
Artikkel 19
Valuutavahetustehingud
Artikkel 20
Futuurid
Artikkel 21
Intressimäära vahetustehingud
Intressimäära vahetustehingute puhul, mida arveldatakse keskse vastaspoole kaudu, kehtib järgmine:
esialgne marginaal kajastatakse sularahas deponeerimisel eraldi varana. Kui deponeeritakse väärtpaberina, jääb see bilansis muutumatuks;
kõikumise marginaalide igapäevased muutused kantakse tulude ja kulude kontole ning need mõjutavad valuutapositsiooni;
intressi kogunemise osa eraldatakse realiseerunud osast ja kajastatakse brutosummana kasumiaruandes.
Artikkel 22
Intressimäära tähtpäevalepingud
Artikkel 23
Tähtpäevatehingud väärtpaberitega
Tähtpäevatehinguid väärtpaberitega kajastatakse vastavalt ühele kahest alltoodud meetodist.
Meetod A:
tähtpäevatehingud väärtpaberitega kajastatakse bilansivälistel kontodel kauplemispäevast arvelduspäevani tähtpäevatehingu tähtpäevahinnaga;
kaubeldud väärtpaberite positsiooni keskmine maksumus ei muutu arveldamiseni; müügi tähtpäevatehingute kasum ja kahjum arvutatakse arvelduspäeval;
arvelduspäeval bilansivälised kontod storneeritakse ja ümberhindluskonto saldo, kui on, krediteeritakse tulude ja kulude kontole. Ostetud väärtpaber kajastatakse tähtpäeval hetkehinna alusel (tegelik turuhind), kusjuures erinevus algsest tähtpäevahinnast kajastatakse realiseeritud kasumi või kahjumina;
välisvaluutas vääringustatud väärtpaberite puhul ei muutu valuuta netopositsiooni keskmine maksumus, kui aruandeüksusel juba on kõnealuse valuuta positsioon. Kui tähtpäevatehinguga ostetud võlakiri on vääringus, mille positsiooni aruandeüksusel ei ole, ja ta peab seda vääringut ostma, kohaldatakse artikli 16 lõike 3 punktis e sätestatud valuutaostueeskirju;
tähtpäevapositsioone hinnatakse ükshaaval vastavalt tehingu järelejäänud kestusele turu tähtpäevakursi alusel. Ümberhindluskahjum debiteeritakse aasta lõpus kasumiaruandesse ning ümberhindluskasum krediteeritakse ümberhindluskontole. Aasta lõpus kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjumit ei tasaarveldata järgnevate aastate realiseerimata kasumiga, välja arvatud juhul, kui instrument on suletud või lõpetatud.
Meetod B:
tähtpäevatehingud väärtpaberitega kajastatakse bilansivälistel kontodel kauplemispäevast arvelduspäevani tähtpäevatehingu tähtpäevahinnaga. Arvelduspäeval bilansivälised kontod storneeritakse;
kvartali lõpus hinnatakse väärtpaber ümber netopositsiooni alusel, mis tuleneb bilansist ja bilansivälistel kontodel kajastatud sama väärtpaberi müügist. Ümberhindlussumma on võrdne erinevusega kõnealuse netopositsiooni ümberhindamisel saadud hinna ja sama positsiooni keskmise bilansilise maksumuse vahel. Kvartali lõpus kohaldatakse tähtpäevaostude suhtes artiklis 9 kirjeldatud ümberhindlusprotsessi. Ümberhindlustulem on võrdne spothinna ja ostukohustuste keskmise maksumuse vahega;
tähtpäevamüügi tulem kajastatakse aruandeaastal, mille jooksul kohustus võeti. See tulemus on võrdne algse tähtpäevahinna ja bilansipositsiooni keskmise maksumuse või bilansiväliste ostukohustuste keskmise kulu vahega, kui bilansipositsioon on müügihetkel ebapiisav.
Artikkel 24
Optsioonid
V PEATÜKK
ARUANDLUSKOHUSTUS
Artikkel 25
Aruandluse vorm
Erinevate avaldatud raamatupidamisaruannete vorm peab vastama järgmistele lisadele:
V lisa: eurosüsteemi avaldatud konsolideeritud nädalaaruanne pärast kvartali lõppu;
VI lisa: eurosüsteemi avaldatud konsolideeritud nädalaaruanne kvartali jooksul;
VII lisa: eurosüsteemi konsolideeritud aastabilanss.
VI PEATÜKK
AVALDATUD AASTABILANSID JA KASUMIARUANDED
Artikkel 26
Avaldatud bilansid ja kasumiaruanded
RKPdel soovitatakse kohandada oma avaldatud aastabilansid ja kasumiaruanded vastavalt VIII ja IX lisale.
VII PEATÜKK
KONSOLIDEERIMISEESKIRJAD
Artikkel 27
Üldised konsolideerimisreeglid
VIII PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 28
Eeskirjade täiendamine, kohaldamine ja tõlgendamine
Artikkel 29
Üleminekueeskirjad
Artikkel 30
Kehtetuks tunnistamine
Artikkel 31
Jõustumine ja rakendamine
Artikkel 32
Adressaadid
Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.
I LISA
EUROSÜSTEEMI RAAMATUPIDAMISARUANDED
Aruande liik |
Sisemine/avaldatud |
Juriidilise kohustuse alus |
Aruande eesmärk |
1 Eurosüsteemi päevaaruanne |
Sisemine |
Puudub |
Peamiselt likviidsuse juhtimise eesmärgil (EKPSi põhikirja artikli 12.1 rakendamiseks) Osa päevaaruande andmetest kasutatakse valuutakasumi arvutamiseks |
2 Disagregeeritud nädalaaruanne |
Sisemine |
Puudub |
Eurosüsteemi konsolideeritud nädalaaruande koostamise alus |
3 Eurosüsteemi konsolideeritud nädalaaruanne |
Avaldatud |
EKPSi põhikirja artikkel 15.2 |
Rahandus- ja majandusanalüüsi konsolideeritud aruanne. Eurosüsteemi konsolideeritud nädalaaruanne tuletatakse aruandepäeva päevaaruandest |
4 Eurosüsteemi disagregeeritud kuuaruanne |
Avaldatud |
Puudub |
Eurosüsteemi demokraatliku vastutuse ja läbipaistvuse suurendamine, võimaldades lihtsat juurdepääsu individuaalsete eurosüsteemi keskpankade varade ja kohustuste teabele. Harmoneeritud teabe andmine EKP ühtse rahapoliitika detsentraliseeritud rakendamise kohta ja eurosüsteemi keskpankade rahapoliitika välise finantstegevuse kohta. |
5 Eurosüsteemi kuu ja kvartali finantsteave |
Avaldatud ja sisemine (1) |
Määrused statistiliste andmete esitamise kohta, millele vastavalt RAd andmeid esitavad |
Statistiline analüüs |
6 Eurosüsteemi konsolideeritud aastabilanss |
Avaldatud |
EKPSi põhikirja artikkel 26.3 |
Analüüsi ja tegevuse eesmärgil konsolideeritud aastabilanss |
(1)
Kuuandmed sisalduvad avaldatud statistika koondandmetes, mida nõutakse Euroopa Liidu rahaloomeasutustelt (RA). Lisaks sellele peavad nii RAd kui ka keskpangad esitama kvartaliandmed, mis on detailsemad kui kuuandmed. |
II LISA
SÕNASTIK
— |
Alakurss (Discount) : väärtpaberi nominaalväärtuse ja hinna vahe, kui hind on nominaalväärtusest madalam. |
— |
Amortisatsioon (Amortisation) : ülekursi/alakursi kontode või vara väärtuse süstemaatiline vähendamine ajaperioodi jooksul. |
— |
Arveldus (Settlement) : toiming, millega lõpevad kohustused seoses rahaliste vahendite või varade ülekandmisega kahe või enama poole vahel. Eurosüsteemisiseste tehingute mõistes tähistab mõiste „arveldus” eurosüsteemisisestest tehingutest tulenevate netosaldode lõppemist, millega kaasneb varade ülekandmine. |
— |
Arvelduspäev (Settlement date) : väärtuse lõpliku ja pöördumatu üleandmise kajastamise kuupäev asjaomase arveldusasutuse raamatupidamises. Arvelduse ajastus võib olla vahetu (reaalajaline), toimuda samal päeval (päevalõpu-) või kokkulepitud kuupäeval pärast tehingu tegemise kuupäeva. |
— |
Automatiseeritud väärtpaberilaenude programm (Automated security lending programme, ASLP) : spetsialiseerunud asutuse, näiteks programmis osalejate vahel väärtpaberite laenamist korraldava panga poolt pakutav programm repo-, kombineeritud repo- ja pöördrepo- või väärtpaberite laenutehingute teostamiseks. Enda nimel tehtud tehingu rakendusprogrammi puhul loetakse programmi pakkuv spetsialiseerunud asutus lõplikuks osapooleks; agendipõhise programmi puhul tegutseb spetsialiseerunud asutus agendina ja lõplik tehingupool on asutus, kellega reaalselt väärtpaberite laenutehing toimub. |
— |
Emissioonitulu (Monetary income) : tulu, mis koguneb RKPdele EKPSi rahapoliitika funktsiooni teostamise tulemusel. Emissioonitulu kogutakse ja jagatakse RKPde vahel iga majandusaasta lõpus. |
— |
Erakorraline likviidsusabi (Emergency liquidity assistance, ELA) : abi, mis antakse maksejõulisele finantseerimisasutusele või maksejõuliste finantseerimisasutuste grupile, kellel esinevad ajutised likviidsusraskused. Erakorralist likviidsusabi annab RKP, kui EKP nõukogu ei leia, et erakorralise likviidsusabi andmine oleks EKPSi põhikirja artikli 14.4 kohaselt EKPSi eesmärkide ja ülesannetega vastuolus. |
— |
Eraldised (Provisions) : summad, mis on eraldatud enne kasumi või kahjumi väljaarvestamist mis tahes teadaoleva või oodatava kohustuse või riski katmiseks, mille maksumust ei saa täpselt kindlaks määrata (vt „Reservid”). Eraldisi tulevaste kohustuste ja kulude tarbeks ei või kasutada varade väärtuse korrigeerimiseks. |
— |
Finantskohustused (Financial liability) : mis tahes õiguslik kohustus anda teisele ettevõttele üle sularaha või mõni muu finantsinstrument või vahetada teise ettevõttega finantsinstrumente, mis eelduste kohaselt on ebasoodne. |
— |
Finantsvara (Financial asset) : mis tahes vara, mis on: a) sularaha; b) lepinguline õigus saada muult ettevõtjalt sularaha või muud finantsinstrumenti; c) lepinguline õigus vahetada finantsinstrumente muu ettevõtjaga tingimustel, mis eeldavad soodsat tehingut, või d) muu ettevõtja aktsiainstrument. |
— |
Finantsriskid (Financial risks) : turu-, likviidsus- ja krediidiriskid. |
— |
Futuuri leping (Future contract) : börsil kaubeldav tähtpäevaleping. Selles lepingus lepitakse lepingukuupäeval kokku alusvara ost või müük lepingus osutatud kuupäeval määratletud hinnaga tulevikus. Tegelikku üleandmist tavaliselt ei toimu, kuna leping teostatakse enne kokkulepitud tähtpäeva. |
— |
Futuurilaadne optsioon (Future-style option) : noteeritud optsioonid, mille puhul kõikumise marginaal makstakse või saadakse kord päevas. |
— |
Hetkekurss (Spot rate) : kurss, millega tehing arveldatakse hetketehingu arvelduspäeval. Välisvaluuta tähtpäevatehingute hetkekurss on kurss, mille suhtes kohaldatakse tähtpäevatehingu punkte, et tuletada tähtpäevakurssi. |
— |
Hetketehingu arvelduspäev (Spot settlement date) : päev, mil finantsinstrumendi hetketehing arveldatakse vastavalt selle finantsinstrumendi suhtes kehtivatele turutavadele. |
— |
Hinnavahe (Premium) : väärtpaberi nominaalväärtuse ja hinna vahe, kui hind on nominaalväärtusest madalam. |
— |
Intressimäära vahetustehing (Interest rate swap) : leping, mille kohaselt vahetatakse tehingupoolega perioodiliste intressimaksete laekumisi esindavaid rahavooge kas ühes valuutas või mitme valuuta tehingu puhul kahes valuutas. |
— |
Intressimäära vahetustehing (Interest rate swap) : leping, mille kohaselt vahetatakse tehingupoolega perioodiliste intressimaksete laekumisi esindavaid rahavooge kas ühes valuutas või mitme valuuta tehingu puhul kahes valuutas. |
— |
Kapitali märkimise alus (capital key) : iga riigi keskpanga (RKP) protsentuaalne osalus Euroopa Keskpangas. |
— |
kapitaliväärtpaberid (Equity instruments) : dividenditootlusega väärtpaberid (st äriühingute aktsiad) ja väärtpaberid, mis tõendavad investeeringut investeerimisfondi. |
— |
Kassa-/arvelduspõhine arvestus (Cash/settlement approach) : raamatupidamispõhimõte, mille kohaselt raamatupidamissündmused kajastatakse arvelduspäeval. |
— |
Kauplemispäev (või tehingupäev) (Trade date, transaction date) : tehingu tegemise kuupäev. |
— |
Keskmine kulu (Average cost) : kaalutud keskmise meetod, millega iga ostu maksumus lisatakse senisele bilansilisele väärtusele, saades sularaha-, kulla-, võla- või aktsiaseisu uus kaalutud keskmine kulu. |
— |
Keskne vastaspool (Central clearing counterparty) : ühel või mitmel finantsturul kaubeldavate lepingute vastaspoolte vahel õiguslikult asuv üksus, kes on iga müüja jaoks ostja ja iga ostja jaoks müüja. |
— |
Kohustus (Liability) : ettevõtja minevikus toimunud sündmustest tulenev praegusel hetkel kehtiv võlg, mille täitmisest võib eeldada majanduslikult kasulike ressursside väljavoolu ettevõtjast. |
— |
Kompensatsiooni summa (Compensatory amount) : emissioonitulu arvutuses tehtav korrigeerimine kooskõlas Euroopa Keskpanga otsusega (EL) 2016/2248 (EKP/2016/36) ( 3 ). |
— |
Lineaarmeetod (Straight-line method) : kulum või amortisatsioon kindlal ajavahemikul määratakse kindlaks, jagades vara maksumuse, millest on maha arvatud selle hinnanguline jääkväärtus, vara hinnangulise kasuliku tööeaga põhimõttel pro rata temporis. |
— |
Lõpptähtajani hoitavad investeeringud (Held-to-maturity securities) : määratud või määratletavate maksete ja määratud tähtajaga väärtpaberid, mida aruande esitaja kavatseb hoida tähtaja lõpuni. |
— |
Maandamine (Hedging) : menetlus finants- või uu vara või kohustuste riskide vastastikuseks tasaarvestuseks, et vähendada hindade, intressimäärade või valuutakursside ebasoodsate liikumiste üldist tagajärge. |
— |
Müügi ja tagasiostu pöördleping (pöördrepo) (Reverse repurchase agreement (reverse repo)) : leping, mille alusel sularaha valdaja nõustub ostma vara ja samal ajal nõustub vara nõudmisel, pärast kindlaksmääratud tähtaega või teatava ettenägematu asjaolu korral kokkulepitud hinnaga tagasi müüma. Mõnikord lepitakse repotehingus kokku kolmanda isiku kaudu (kolmepoolne repotehing). |
— |
Nullkupongiga väärtpaber (Discount security) : vara, millelt ei maksta kupongiintressi ja millelt saadakse tulu kapitali väärtuse kasvu kaudu, kuna vara emiteeritakse või ostetakse alakursiga. |
— |
Optsioon (Option) : leping, mis annab isikule õiguse, kuid ei loo kohustust müüa või osta kindlaksmääratud hulk antud aktsiaid, kaupa, valuutat, indeksit või võlga kindlaksmääratud hinnaga kindlaksmääratud perioodi jooksul või optsiooni tähtpäeval. |
— |
Optsiooni tehinguhind (Strike price) : optsioonilepingus kindlaks määratud hind lepingu täitmiseks. |
— |
Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid (Longer term refinancing operations) : regulaarsed avaturutehingud, mida eurosüsteem teostab likviidsust lisavate pöördtehingutena, mille tähtaeg finantssektorile on pikem põhiliste refinantseerimisoperatsioonide tähtajast. |
— |
Puhashind (Clean price) : tehinguhind, mis ei sisalda allahinnatud/arvestatud intressi, kuid sisaldab tehingukulusid, mis moodustavad osa hinnast. |
— |
Põhilised refinantseerimisoperatsioonid (Main refinancing operations, MRO) : regulaarsed avaturutehingud, mida eurosüsteem teostab pöördtehingutena. Põhilisi refinantseerimisoperatsioone teostatakse iga nädal toimuvate standardpakkumiste kaudu ja nende tähtaeg on reeglina üks nädal. |
— |
Repoleping (Repurchase agreement, repo) : leping, mille eesmärgiks on raha laenamine, mille puhul vara (tavaliselt kindla sissetulekuga väärtpaber) müüakse ostjale, ilma et müüja säilitaks omandi; samas saab müüja samal ajal õiguse ja kohustuse see vara tagasi osta kindlaksmääratud hinnaga tulevasel kuupäeval või nõudmisel. |
— |
Pöördtehing (Reverse transaction) : aruandeüksuse tehing vara ostmiseks (pöördrepotehing) või müümiseks (repotehing) tagasiostulepingu alusel või krediiditehingud tagatise vastu. |
— |
Rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (International securities identification number, ISIN) : number, mille on välja andnud asjaomane pädev asutus. |
— |
Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (International Financial Reporting Standards) : Euroopa Liidu poolt vastu võetud rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid, rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja seonduvad tõlgendused, mille annab näiteks alaline tõlgenduskomitee ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee. |
— |
Realiseerimata kasum/kahjum (Unrealised gains/losses) : kasum/kahjum, mis tuleneb varade ümberhindamisest, võrreldes nende korrigeeritud soetusmaksumusega. |
— |
Realiseeritud kasum/kahjum (Realised gains/losses) : kasum/kahjum, mis tuleneb bilansikirje müügihinna ja selle korrigeeritud kulu vahelisest erinevusest. |
— |
Reservid (Reserves) : jaotatavast kasumist kõrvale pandud summa, mis ei ole mõeldud bilansipäeval teada oleva kindla kohustuse, potentsiaalse kulu või vara väärtuse oodatava vähenemise katmiseks. |
— |
Sihtotstarbeline portfell (Earmarked portfolio) : märgistatud investeeringud bilansi varade poolel tasakaalustava fondina, kuhu kuuluvad: võlaväärtpaberid, aktsiaosalused, investeerimisfondid, tähtajalised ja jooksvad hoiused, kapitaliosalused ja/või investeeringutest tütarettevõtjatesse. Sellele vastab tuvastatav kirje bilansi kohustuste poolel, olenemata õiguslikest või muudest kitsendustest. |
— |
Sisemine tasuvuslävi (Internal rate of return) : hinnaaland, mille juures väärtpaberi arvestuslik väärtus on võrdne tulevase rahavoo hetkeväärtusega. |
— |
Sünteetiline instrument (Synthetic instrument) : finantsinstrument, mis tekib kahe või enama instrumendi liitmisel eesmärgiga jäljendada muu instrumendi sularaha vooge ja hindamismeetodeid. Tavaliselt toimub see finantsvahendaja kaudu. |
— |
Tagatise omandamine (Appropriation) : toiming, millega võetakse aruandeüksuse poolt tagatiseks saadud väärtpaberite, laenude või mis tahes vara omandiõigus alusnõude täitmise pööramise vahendina. |
— |
TARGET2 (TARGET2) : üleeuroopaline automatiseeritud reaalajaline brutoarvelduste kiirülekandesüsteem vastavalt määratlusele suunises EKP/2012/27 ( 4 ). |
— |
Tehinguhind (Transaction price) : poolte vahel lepingu sõlmimisel kokkulepitud hind. |
— |
Tehingukulud (Transaction costs) : kulud, mille seotust konkreetse tehinguga on võimalik tuvastada. |
— |
Tekkepõhine arvestus (Economic approach) : raamatupidamispõhimõte, mille kohaselt kajastatakse tehingud tehingupäeval. |
— |
Turu keskmine hind (Mid-market price) : väärtpaberi pakkumishinna ja pakutud hinna vaheline keskpunkt, mida kasutatakse kvartaalses ümberhindlusmenetluses ning mille aluseks on normaalse suurusega tehingute noteeringud tunnustatud turutegijate või tunnustatud kauplemisbörside poolt. |
— |
Turu keskmine kurss (Mid-market rates) : euro viitekursid, mis põhinevad üldiselt regulaarsel kooskõlastusel Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) keskpankade ja muude keskpankade vahel, mis toimub tavaliselt 14.15 Kesk-Euroopa aja järgi, ning mida kasutatakse kvartaalses ümberhindlusmenetluses. |
— |
Turuhind (Market price) : kulla, välisvaluuta või väärtpaberiinstrumendi noteeritud hind, mis tavaliselt ei hõlma arvestatud ega allahinnatud intressi, ametlikul börsil, näiteks väärtpaberibörsil, või mitteametlikul turul, näiteks vabavahetusturul. |
— |
Tähtpäev (Maturity date) : nominaal-/põhisumma täies ulatuses valdajale tasumise tähtaja kuupäev. |
— |
Tähtpäevatehingud väärtpaberitega (Forward transactions in securities) : börsivälised lepingud, milles lepitakse kokku intressi tootva instrumendi, tavaliselt võlakirja või veksli teatud hinnaga ostus või müügis tulevasel kuupäeval. |
— |
Vahetuskursimehhanism ERM II (Exchange rate mechanism II) : toimingud, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu (EMU) kolmandas etapis. |
— |
Vahetuskurss (Exchange rate) : ühe valuuta väärtus teiseks valuutaks konverteerimisel. |
— |
Välisvaluuta tähtpäevatehing (Foreign exchange forward) : leping, mis sätestab kuupäeva konkreetse välisvaluuta summa suunatud ostuks või müügiks muu valuuta, tavaliselt sisevääringu, vastu, mille puhul tehingu hind kuulub üleandmisele konkreetsel tulevasel kuupäeval vähemalt kaks pangapäeva pärast lepingukuupäeva. See tähtpäevakurss koosneb kehtivast hetkekursist pluss/miinus kokkulepitud üle-/alakurss. |
— |
Vara (Asset) : aruandeüksuse käsutatav varasematest sündmustest tulenev ressurss, millest oodatakse aruandeüksusele tulevikus majanduslikku kasu. |
— |
Välisvaluuta vahetustehing (Foreign exchange swap) : samaaegne ühe valuuta ost või müük hetketehinguna teise valuuta eest (short leg) ja selle valuuta samas summas müük või ost tähtpäevatehinguna teise valuuta eest (long leg). |
— |
Välisvaluutapositsioon (Foreign currency holding) : vastava valuuta netopositsioon. Käesoleva mõiste tähenduses käsitletakse laenueriõigusi (SDR) eraldi valuutana; tehingud, mis toovad kaasa SDR netopositsioonide muutuse, on kas SDR-ides nomineeritud tehingud või tehingud välisvaluutas, mida kajastatakse SDR korvi koosseisus (vastavalt asjaomase korvi kujundusele ja osakaaludele). |
— |
Väljaspool euroala hoitavate euro pangatähtede (ECI) programm (Extended Custodial Inventory programme) : programm, millega asutatakse väljaspool euroala olev kommertspanga depoo, milles säilitatakse eurosüsteemi nimel euro pangatähti nende väljastamise ja vastuvõtmise eesmärgil. |
— |
Väärtuse langus (Impairment) : realiseerimisväärtuse vähenemine alla bilansilise jääkväärtuse. |
— |
Üldtunnustatud arvestuspõhimõtted (Generally accepted accounting principles, GAAP) : ühine arvestuspõhimõtete, -standardite ja -menetluste kogum, mida üksused kasutavad finantsaruannete koostamisel. GAAP põhimõtted tekivad raamatupidamisteabe kajastamise ja aruandluse ametlike standardite (poliitikakujundajate nõukogude poolt sätestatud) ja üldiselt kasutatud tava koostoimes. |
— |
Ümberhindluskontod (Revaluation accounts) : bilansikontod vara või kohustuse korrigeeritud soetusmaksumuse ja perioodi lõpu turuhinnaga ümberhindamise vahelise väärtuse erinevuse kajastamiseks, kui viimane on varade puhul esimesest kõrgem ja kui viimane on kohustuste puhul esimesest madalam. Need hõlmavad erinevusi hinnanoteeringutes ja/või turul kujunevates vahetuskurssides. |
III LISA
TEKKEPÕHISE ARVESTUSE KIRJELDUS
(sealhulgas artiklis 5 nimetatud „tavaline meetod” ja „alternatiivne meetod”)
1. Arvestus tehingupäeval
1.1. Arvestus tehingupäeval võib toimuda „tavalisel meetodil” või „alternatiivsel meetodil”.
1.2. Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatakse „tavalisele meetodile”.
Tehingud kajastatakse bilansivälistel kontodel kauplemispäeval.
Bilansivälised raamatupidamiskanded storneeritakse arvelduspäeval ja tehingud kajastatakse bilansikontodel.
Välisvaluutapositsioonid võivad muutuda kauplemispäeval.
Seetõttu arvutatakse netomüügist tulenev realiseeritud kasum ja kahjum samuti tehingupäeval. Välisvaluuta ostu netosumma mõjutab valuutapositsiooni keskmist maksumust tehingupäeval.
1.3. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatakse „alternatiivsele meetodile”.
Vastupidi „tavalisele meetodile” ei toimu hilisemal kuupäeval arveldamisele kuuluvate lepinguliste tehingute igapäevast bilansivälist kirjendamist. Arvelduskuupäeval kajastatakse realiseeritud kasum bilansis ja teostatakse uue keskmise kulu arvestus ( 5 ).
Tehingute puhul, mis on kokku lepitud üheks aastaks, kuid mille tähtaeg lõpeb järgneval aastal, toimub kasumi kajastamine vastavalt „tavalisele meetodile”. See tähendab, et realiseeritud müügilaekumised mõjutavad kokkulepitud tehingu aasta kasumiaruannet ja ost muudab hoiuse keskmist kurssi kokkulepitud tehingu aastal.
1.4. Järgmine tabel kirjeldab eraldiseisvate välisvaluutainstrumentide ja väärtpaberite tarvis välja töötatud kahe meetodi põhilisi tunnuseid.
ARVESTUS TEHINGUPÄEVAL |
|
„Tavaline meetod” |
„Alternatiivne meetod” |
Välisvaluuta hetketehingud – käsitlemine aasta jooksul |
|
Välisvaluuta ost kirjendatakse bilansiväliselt kauplemispäeval ja see mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast. Müügist tulenev kasum ja kahjum loetakse realiseerituks tehingu- või kauplemispäeval. Arvelduspäeval bilansivälised kirjed storneeritakse ja tehakse bilansikanded. |
Välisvaluuta ost kirjendatakse bilansiväliselt arvelduspäeval ja see mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast. Müügist tulenev kasum ja kahjum loetakse realiseerituks arvelduspäeval. Tehingupäeval bilansis raamatupidamiskandeid ei tehta. |
Välisvaluuta tähtpäevatehingud – käsitlemine aasta jooksul |
|
Käsitletakse samamoodi nagu hetketehinguid eespool, kirjendatakse tehingu hetkekursiga. |
Välisvaluuta müük kirjendatakse bilansiväliselt hetketehingu arvelduspäeval ja see mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest päevast tehingu hetkekursiga. Välisvaluuta müük kirjendatakse bilansiväliselt hetketehingu arvelduspäeval. Kasum ja kahjum loetakse realiseerituks hetketehingu arvelduspäeval. Arvelduspäeval bilansivälised kirjed storneeritakse ja tehakse bilansikanded. Perioodilõpu käsitluse kohta vt allpool. |
Välisvaluuta hetke- ja tähtpäevatehingud, mis on alustatud aastal 1 ning tehingute arvelduspäev on aastal 2 |
|
Erikorda ei ole vaja, kuna tehingud kirjendatakse tehingupäeval ning kasum ja kahjum loetakse realiseerituks samal päeval. |
Käsitletakse samamoodi nagu „tavaline meetod” ette näeb (*1) — Välisvaluuta müük kirjendatakse bilansiväliselt aastal 1, et tuua välja välisvaluuta realiseeritud kasum/kahjum kokkulepitud tehingu majandusaasta kohta. — Välisvaluuta ost kirjendatakse bilansiväliselt aastal 1 ja mõjutab välisvaluutapositsiooni keskmist maksumust alates sellest kuupäevast. — Valuutapositsiooni ümberhindlusel aasta lõpul tuleb arvesse võtta netoostu/-müügi hetketehinguid, mille arvelduspäev on järgmisel majandusaastal. |
Väärtpaberitehingud – käsitlemine aasta jooksul |
|
Ost ja müük kajastatakse bilansiväliselt tehingupäeval. Kasum ja kahjum kajastatakse samuti sellel päeval. Arvelduspäeval bilansivälised kirjed storneeritakse ja tehakse bilansikanded (st sama mis välisvaluuta hetketehingute puhul). |
Kõik tehingud kirjendatakse arvelduspäeval; samas vt allpool käsitlus perioodi lõpul. Seega kajastatakse mõju keskmisele hinnale ostu korral ja kasumile/kahjumile müügi korral arvelduspäeval. |
Väärtpaberitehingud, mis on alustatud aastal 1 ning tehingute arvelduspäev on aastal 2 |
|
Eraldi käsitlemist vaja ei ole, kuna tehingud ja nende tagajärjed on juba kauplemispäeval kirjendatud. |
Realiseeritud kasum ja kahjum kajastatakse aastal 1 perioodi lõpul, st sama käsitlus, mis välisvaluuta hetketehingutel, ning aastalõpu ümberhindlusmenetlus hõlmab oste (*1). |
(*1)
Võib kohaldada olulisuspõhimõtet, kui tehing ei avalda olulist mõju välisvaluutapositsioonile ja/või kasumiaruandele. |
2. Kogunenud intressi, sealhulgas üle- või alakursi igapäevane kirjendamine
2.1. Välisvaluutas vääringustatud finantsinstrumentide kogunenud intressi ja üle- või alakurssi arvutatakse ja kirjendatakse iga päev, tegelikust rahavoost sõltumatult. See tähendab, et kõnealuse kogunenud intressi kirjendamine mõjutab välisvaluutapositsiooni, vastupidi sellele, kui intress üksnes laekub või tasutakse ( 6 ).
2.2. Arvestatud kupongiintress ja üle-/alakursi amortisatsioon arvutatakse ja kirjendatakse alates väärtpaberi ostu arvelduspäevast kuni müügi arvelduspäevani või kuni lepingujärgse tähtpäevani.
2.3. Allpool toodud tabel kirjeldab viitsummade, st maksmisele kuuluvate intresside ja amortiseeritud üle-/alakursi igapäevase kirjendamise mõju välisvaluutapositsioonile:
Kogunenud intresside igapäevane kirjendamine tekkepõhise arvestuse osana
Välisvaluutas instrumentide kogunenud intress arvutatakse ja kirjendatakse iga päev kirje tegemise päeva kursiga.
Mõju välisvaluuta positsioonile
Kogunenud summad mõjutavad välisvaluutapositsiooni kirjendamise ajal ja neid hiljem ei storneerita. Viitsummad on realiseeritud, kui toimub tegelik sularaha laekumine või maksmine. Arvelduspäeval puudub seega mõju välisvaluutapositsioonile, sest kogunenud summa on juba arvestatud positsioonis, mida hinnatakse ümber perioodilisel ümberhindamisel.
IV LISA
BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD (2)
VARAD
Bilansikirjete sisu liigitus |
Hindamispõhimõte |
Reguleerimisala (3) |
|||
1 |
1 |
Kuld ja nõuded kullas |
Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: a) kullasisalduse muutmine ja b) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahele jääb üle ühe tööpäeva |
Turuväärtus |
Kohustuslik |
2 |
2 |
Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu |
Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas keskpangad väljaspool euroala |
|
|
2.1 |
2.1 |
Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF) |
a) Arveldusõigused reservkvoodi piires (neto) Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all |
a) Arveldusõigused reservkvoodi piires (neto) Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
b) Laenueriõigused (SDRid) SDR positsioonid (bruto) |
b) SDRid Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
|||
c) Muud nõuded Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, hoiused IMFi hallatud usaldusfondides |
c) Muud nõuded Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
|||
2.2 |
2.2 |
Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad |
a) Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud |
a) Saldod pankades väljaspool euroala Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
b) Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, aktsiaosalused, välisvaluutareservina hoitavad investeerimisfondid |
(b)
|
|
|||
i) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind ja valuutavahetuse turukurss Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
ii) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, mille puhul võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
iii) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kulud, mille puhul võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
iv) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
Kohustuslik |
||||
v) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
Kohustuslik |
||||
c) Välislaenud (hoiused) väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muu finantsvara” all |
c) Välislaenud Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
Kohustuslik |
|||
d) Muud välisvarad Euroalavälised pangatähed ja mündid |
d) Muud välisvarad Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
|||
3 |
3 |
Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu |
a) Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Euroala residentide emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad investeerimisfondid |
(a)
|
|
i) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind ja valuutavahetuse turukurss Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
ii) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, mille puhul võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
iii) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kulud, mille puhul võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
iv) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
Kohustuslik |
||||
v) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind ja valuutavahetuse turukurss |
Kohustuslik |
||||
b) Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine |
b) Muud nõuded Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel |
Kohustuslik |
|||
4 |
4 |
Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu |
|
|
|
4.1 |
4.1 |
Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud |
a) Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud Pöördrepotehingud seoses eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega |
a) Saldod pankades väljaspool euroala Nimiväärtus |
Kohustuslik |
b) Euroalaväliste üksuste emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” ja varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” all Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiaosalused, investeerimisfondid, võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid |
(b)
|
|
|||
i) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
ii) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
iii) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
iv) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind |
Kohustuslik |
||||
v) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind |
Kohustuslik |
||||
c) Laenud väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muu finantsvara” all |
c) Laenud väljaspool euroala Hoiused nimiväärtuses |
Kohustuslik |
|||
4.2 |
4.2 |
Vahetuskursimehhanismi (ERM II) laenuvõimalusest tulenevad nõuded |
Laenuandmine vastavalt ERM II tingimustele |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
5 |
5 |
Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika operatsioonidega |
Kirjed 5.1 kuni 5.5: tehingud kooskõlas vastavate rahapoliitika instrumentidega, mida on kirjeldatud Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (4) |
|
|
5.1 |
5.1 |
Põhilised refinantseerimisoperatsioonid |
Regulaarsed iganädalased likviidsust lisavad ja üldjuhul ühenädalase tähtajaga pöördtehingud |
Nimiväärtus või repokulu |
Kohustuslik |
5.2 |
5.2 |
Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid |
Regulaarsed igakuised likviidsust lisavad pöördtehingud, mille tähtaeg ei ole pikem põhiliste refinantseerimistehingute tähtajast |
Nimiväärtus või repokulu |
Kohustuslik |
5.3 |
5.3 |
Peenhäälestus-pöördoperatsioonid |
Pöördtehingud, mida tehakse tasandamise vajaduse korral |
Nimiväärtus või repokulu |
Kohustuslik |
5.4 |
5.4 |
Struktuursed pöördtehingud |
Pöördtehingud, mis korrigeerivad eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes |
Nimiväärtus või repokulu |
Kohustuslik |
5.5 |
5.5 |
Laenamise püsivõimalus |
Kindlaksmääratud intressiga üleöö likviidsuslaenud kõlbliku tagatisvara vastu (püsivõimalus) |
Nimiväärtus või repokulu |
Kohustuslik |
5.6 |
5.6 |
Lisatagatise nõuetega seotud laenud |
Krediidiasutustele antav täiendav laen, mis tuleneb alusvarade väärtuse tõusust seoses nendele krediidiasutustele antud muu laenuga |
Nimiväärtus või kulu |
Kohustuslik |
6 |
6 |
Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu |
Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud seoses väärtpaberiportfellide haldusega varade kirjel 7 „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”, sealhulgas tehingud, mis tulenevad euroala varasemate valuutareservide ümberkujundamisest ja muudest nõuetest. Korrespondentkontod välismaistes euroala krediidiasutustes. Muud nõuded ja tehingud, mis ei ole seotud erakorralise likviidsusabi eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidega tagatud laenude kujul. Nõuded, mis tulenevad RKP algatatud rahapoliitika operatsioonidest enne eurosüsteemiga ühinemist |
Nimiväärtus või kulu |
Kohustuslik |
7 |
7 |
Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid |
|
|
|
7.1 |
7.1 |
Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid |
Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid (k. a riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide või mitmepoolsete arengupankade poolt emiteeritud väärtpaberid, olenemata nende geograafilisest asukohast). Peenhäälestuseks ostetud Euroopa Keskpanga (EKP) võlakirjad |
a) Turukõlblikud võlaväärtpaberid Kajastatakse rahapoliitika kaalutlusi arvestades: i) Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse ii) Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 „Eraldised” punktis b kajastatud eraldistega) Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
b) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
7.2 |
7.2 |
Muud väärtpaberid |
Väärtpaberid, v.a varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” ning varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all, eurodes vääringustatud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid vahetus valduses, sh valitsussektori väärtpaberid majandus- ja rahaliidu (EMU) eelsest ajast. Aktsiaosalused ja investeerimisfondid |
a) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
b) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
c) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Kohustuslik |
||||
d) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind |
Kohustuslik |
||||
e) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind |
Kohustuslik |
||||
8 |
8 |
Eurodes nõuded valitsemissektori vastu |
EMU-eelsed nõuded valitsemissektori vastu (turukõlbmatud väärtpaberid, laenud) |
Hoiused/laenud nimiväärtuses, turukõlbmatud väärtpaberid soetusmaksumuses |
Kohustuslik |
- |
9 |
Eurosüsteemisisesed nõuded(+) |
|
|
|
- |
9.1 |
Kapitaliosalus EKPs(+) |
Ainult RKP bilansikirje Iga RKP osa EKP kapitalis vastavalt asutamislepingule ja tema osale kapitali märkimise aluses EKPSi põhikirja artikli 48.2 kohaselt |
Kulu |
Kohustuslik |
- |
9.2 |
Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed nõuded(+) |
Ainult RKP bilansikirje Eurodes vääringustatud nõuded EKP vastu seoses välisvaluutareservide algse ja täiendava üleandmisega EKPSi põhikirja artikli 30 alusel |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
- |
9.3 |
EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded(+) |
Ainult RKP bilansikirje Eurosüsteemisisesed nõuded RKPde vastu, mis tulenevad EKP võlakirjade emissioonist |
Kulu |
Kohustuslik |
- |
9.4 |
Netonõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemi (+) (*1) |
RKPdele: pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud netonõue, st sealhulgas EKP pangatähtede emissiooniga seotud eurosüsteemisisesed saldod, kompensatsioonisumma ja seda tasakaalustav raamatupidamiskanne vastavalt Euroopa Keskpanga otsusele (EL) 2016/2248 (EKP/2016/36) (5) EKP-le: EKP pangatähtede emissiooniga seotud nõuded vastavalt otsusele EKP/2010/29 |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
- |
9.5 |
Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)(+) |
Järgmiste allkirjete netoseisud: |
|
|
a) netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka kohustuste kirjet 10.4 „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)” |
a) Nimiväärtus |
Kohustuslik |
|||
b) kogutava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev nõue. See on asjakohane ainult seoses ajavahemikuga alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni arvelduseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval |
b) Nimiväärtus |
Kohustuslik |
|||
c) muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine (*1) |
c) Nimiväärtus |
Kohustuslik |
|||
9 |
10 |
Lõpetamata arveldused |
Arvelduskontode saldod (nõuded), sh kogumisel olevad tšekid |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
9 |
11 |
Muud varad |
|
|
|
9 |
11.1 |
Euroala mündid |
Euro mündid, kui RKP ei ole seaduslik emitent |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
9 |
11.2 |
Materiaalne ja immateriaalne põhivara |
Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara |
Kulud miinus amortisatsioon |
Soovitav |
|
Amortisatsiooninormid: — arvutid ja seonduv riist-/tarkvara ja mootorsõidukid: 4 aastat — hoone sisseseade, mööbel ja seadmestik: 10 aastat — hoone ja kapitaliseeritud remondikulud: 25 aastat Kulude kapitaliseerimine: piiritletud (ilma käibemaksuta alla 10 000 euro: ei kapitaliseerita) |
|
|||
9 |
11.3 |
Muu finantsvara |
— Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtjatesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiaosalused ja investeerimisfondid — Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiaosalused ja investeerimisfondid, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) — Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all — Eurodes vääringustatud pöördrepotehingud euroala finantseerimisasutustega, v.a krediidiasutustega, seoses väärtpaberiportfellide (mis ei ole käesoleva kirje all hoitavad) haldamisega |
a) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind |
Soovitav |
b) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind |
Soovitav |
||||
c) Kapitaliosalused ja turukõlbmatud aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad kapitaliinstrumendid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust |
Soovitav |
||||
d) Investeeringud tütarettevõtjatesse või olulised osalused Puhasväärtus |
Soovitav |
||||
e) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Soovitav |
||||
f) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Soovitav |
||||
g) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse |
Soovitav |
||||
h) Saldod pankades ja laenud Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas |
Soovitav |
||||
9 |
11.4 |
Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute (v.a juhul, kui kohaldatakse päevast kõikumismarginaali), väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused tehingupäevast arvelduspäevani |
Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga |
Kohustuslik |
9 |
11.5 |
Viitlaekumised ja ettemakstud kulud |
Aruandeperioodile omistatav tulu, mis ei laeku aruandeperioodil. Ettemakstud kulud ja makstud kogunenud intress, s.o väärtpaberiga ostetud kogunenud intress |
Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
9 |
11.6 |
Mitmesugused muud varad |
a) Ettemaksed, laenud, muud vähem tähtsad kirjed. Usalduslaenud. Mündid euroala riikide vääringutes. Jooksvad kulud (akumuleeritud netokahjum), eelnenud aasta kahjum enne katmist. |
a) Nimiväärtus või kulu |
Soovitav |
b) Ümberhindluse vahekontod (ainult bilansikirje aasta jooksul: realiseerimata kahjum ümberhindluspäevadel aasta jooksul, mis ei ole kaetud asjaomaste ümberhindluskontodega kohustuste kirjel „Ümberhindluskontod”) |
b) Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
|||
c) Klientide kullahoiustega seotud investeeringud |
c) Turuväärtus |
Kohustuslik |
|||
d) Pensioni netovara |
d) Artikli 28 lõike 2 kohaselt |
Soovitav |
|||
e) Kõlblike tehingupoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded ja väärtpaberid eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide kontekstis |
e) Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist) |
Kohustuslik |
|||
f) Kolmandate isikutega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate eurosüsteemi tehingupoolte antud tagatise realiseerimise raames |
f) Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas) |
Kohustuslik |
|||
- |
12 |
Aruandeaasta kahjum |
|
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
(*1)
Ühtlustamisele kuuluvad kirjed.
(1)
RKPde poolt avaldatavates aastaaruannetes tuleks ühtlustada teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste hüvitamise ja emissioonitulu kohta. Ühtlustamisele kuuluvad kirjed on IV, VIII ja IX lisas tähistatud tärniga.
(2)
Esimese veeru numeratsioon tugineb V, VI ja VII lisas toodud bilansiskeemidele (eurosüsteemi raamatupidamise nädalaaruanded ja konsolideeritud aastabilanss). Teise veeru numeratsioon tugineb VIII lisas toodud bilansiskeemile (keskpanga aastabilanss). Tähisega „+)” märgitud kirjed konsolideeritakse eurosüsteemi nädalaaruannetes.
(3)
Käesolevas lisas toodud bilansi koostamise ja hindamise põhimõtteid käsitletakse kohustuslikuna EKP aruannete suhtes ja kõigi RKPde aruannetes sisalduvate oluliste varade ja kohustuste suhtes eurosüsteemis, st olulisena eurosüsteemi tegevuse seisukohast.
(4)
Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2015/510, 19. detsember 2014, eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3).
(5)
Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/2248, 3. november 2016, eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (EKP/2016/36) (ELT L 347, 20.12.2016, lk 26).
(6)
Bilansijääkide jaotamine nendele bilansikirjetele, mis osutavad residentsusele ja/või majandussektorile, põhineb statistilistel eesmärkidel kasutataval liigitusel, v.a varade kirje 7.1. |
KOHUSTUSED
Bilansikirjete sisu liigitus |
Hindamispõhimõte |
Reguleerimisala (2) |
|||
1 |
1 |
Ringluses olevad pangatähed (*1) |
a) Euro pangatähed pluss/miinus pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud kohandamiste summa vastavalt otsusele (EL) 2016/2248 (EKP/2016/36) ja otsusele EKP/2010/29 |
a) Nimiväärtus |
Kohustuslik |
b) Euroala siseriiklikus vääringus vääringustatud pangatähed sularahavahetuse aastal |
b) Nimiväärtus |
Kohustuslik |
|||
2 |
2 |
Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
Kirjed 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: eurodes hoiused, nagu on kirjeldatud suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) |
|
|
2.1 |
2.1 |
Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) |
Vastavalt EKPSi põhikirjale kohustusliku reservi nõudega hõlmatud finantseerimisasutuste nimekirja kuuluvate krediidiasutuste eurokontod, v.a kohustusliku reservi nõudmisest vabastatud krediidiasutused. Käesolev kirje sisaldab peamiselt kontosid, mida kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks, ning ei hõlma krediidiasutuste vahendeid, mis ei ole vabalt kasutatavad. |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
2.2 |
2.2 |
Hoiustamise püsivõimalus |
Kindlaksmääratud intressiga üleööhoiused (püsivõimalus) |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
2.3 |
2.3 |
Tähtajalised hoiused |
Peenhäälestustehing seoses vahendite koondamisega likviidsuse vähendamiseks |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
2.4 |
2.4 |
Peenhäälestus-pöördoperatsioonid |
Rahapoliitikaga seotud tehingud likviidsuse vähendamiseks |
Nimiväärtus või repokulu |
Kohustuslik |
2.5 |
2.5 |
Lisatagatise nõuetega seotud hoiused |
Krediidiasutuste hoiused, mis tulenevad varade väärtuse langemisest seoses kõnealustele krediidiasutustele antud laenudega |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
3 |
3 |
Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele |
Repotehingud krediidiasutustega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 7 „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”. Muud tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidega. Krediidiasutuste vahendid, mis ei ole vabalt kasutatavad, ja kohustusliku reservi nõudest vabastatud krediidiasutuste kontod. Kohustused/hoiused, mis tulenevad RKP algatatud rahapoliitika operatsioonidest enne eurosüsteemiga ühinemist |
Nimiväärtus või repokulu |
Kohustuslik |
4 |
4 |
Emiteeritud võlasertifikaadid |
Ainult EKP bilansikirje – RKPde puhul ülemineku bilansikirje. Võlasertifikaadid suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) kohaselt. Nullväärtpaber, mis on emiteeritud likviidsuse vähendamise eesmärgil |
Kulu. Alakurss amortiseeritakse. |
Kohustuslik |
5 |
5 |
Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele |
|
|
|
5.1 |
5.1 |
Valitsemissektor |
Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
5.2 |
5.2 |
Muud kohustused |
Personali, firmade ja klientide, sealhulgas kohustuslikust reservist vabastatud finantseerimisasutuste arvelduskontod (vt kohustuste kirje 2.1 „Arvelduskontod”); repotehingud finantseerimisasutustega, v.a krediidiasutustega, seoses väärtpaberihaldusega, mis ei ole varade kirjel 11.3 „Muu finantsvara”; tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
6 |
6 |
Eurodes vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees |
Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused, sealhulgas maksmise kontod ja reservi juhtimise kontod. Repotehingud seoses eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega Nende liikmesriikide, mille rahaühik ei ole euro, keskpankade TARGET2 kontode saldod |
Nimiväärtus või repokulu |
Kohustuslik |
7 |
7 |
Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele |
Arvelduskontod, repotehingute kohustused; tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavad investeerimistehingud |
Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
8 |
8 |
Välisvaluutas vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees |
|
|
|
8.1 |
8.1 |
Hoiused, saldod ja muud kohustused |
Arvelduskontod. Repotehingute, tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute kohustused |
Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
8.2 |
8.2 |
ERM II laenudest tulenevad kohustused |
Laenuvõtmine vastavalt ERM II tingimustele |
Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
9 |
9 |
Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje |
Eriarveldusühikutes vääringustatud kirje, mis näitab vastavale riigile/RKP-le algselt eraldatud SDRide summat |
Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud turukursi alusel |
Kohustuslik |
- |
10 |
Eurosüsteemisisesed kohustused(+) |
|
|
|
- |
10.1 |
Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused(+) |
Ainult EKP bilansikirje (eurodes vääringustatud) |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
- |
10.2 |
EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded(+) |
Ainult RKP bilansikirje Eurosüsteemisisene kohustus, mis tuleneb EKP võlasertifikaatide emissioonist |
Kulu |
Kohustuslik |
- |
10.3 |
Netokohustused seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis (+) (*1) |
Ainult RKP bilansikirje RKPdele: pangatähtede jaotamise aluse kohaldamisega seotud netokohustus, st sealhulgas EKP pangatähtede emissiooniga seotud eurosüsteemisisesed saldod, kompensatsioonisumma ja seda tasakaalustav raamatupidamiskanne vastavalt otsusele (EL) 2016/2248 (EKP/2016/36) |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
- |
10.4 |
Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)(+) |
Järgmiste allkirjete netoseisud: |
|
|
a) netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma – vt ka varade kirjet 9.5 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)” |
a) Nimiväärtus |
Kohustuslik |
|||
b) ühendatava ja ümberjaotatava emissioonitulu vahest tulenev kohustus. Asjakohane üksnes ajavahemikul alates emissioonitulu kirjendamisest aastalõpu menetluste käigus kuni selle arveldamiseni iga aasta jaanuari viimasel tööpäeval |
b) Nimiväärtus |
Kohustuslik |
|||
c) muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine (*1) |
c) Nimiväärtus |
Kohustuslik |
|||
10 |
11 |
Lõpetamata arveldused |
Arvelduskontode saldod (kohustused), sealhulgas žiiroülekanded teel |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
10 |
12 |
Muud kohustused |
|
|
|
10 |
12.1 |
Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused |
Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute (v.a juhul, kui kohaldatakse päevast kõikumismarginaali), väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused tehingupäevast arvelduspäevani |
Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga |
Kohustuslik |
10 |
12.2 |
Viitvõlad ja ettemakstud tulud |
Tulevasel perioodil tasumisele kuuluv kulu, mis on seotud aruandeperioodiga. Aruandeperioodil laekunud, kuid tulevase perioodiga seotud tulu |
Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
10 |
12.3 |
Mitmesugused muud varad |
a) Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähem tähtsad kirjed. Jooksvad laekumised (jaotamata netokasum), eelnenud aasta kasum enne jaotamist. Usalduskohustused. Ringluses olevad mündid, juhul kui RKP on seaduslik emitent. Ringluses olevad pangatähed, mis on vääringustatud euroala riigi rahaühikutes, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui need ei kajastu kohustuste kirjel „Eraldised”. |
a) Nimiväärtus või (tagasiostu) maksumus |
Soovitav |
b) Klientide kullahoiused |
b) Turuväärtus |
Kohustuslik |
|||
c) Pensionikohustuste netoväärtus |
c) Artikli 28 lõike 2 kohaselt |
Soovitav |
|||
10 |
13 |
Eraldised |
a) Pensionide, finantsriski ja ning muude kulude katteks, nt oodatud tulevased kulutused, eraldised euroala riigi rahaühikute katteks, mis ei ole enam seaduslikud maksevahendid, kuid on endiselt ringluses pärast sularahavahetuse aastat, kui kõnealused pangatähed ei kajastu kohustuste kirjel 12.3 „Muud kohustused/Mitmesugused muud kohustused”. RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs”(+) |
a) Maksumus/nimiväärtus |
Soovitav |
b) Rahapoliitika operatsioonidest tulenevate vastaspoolte riski või krediidiriski katteks |
b) Nimiväärtus |
Kohustuslik |
|||
11 |
14 |
Ümberhindluskontod |
Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid. RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs”(+) |
Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel |
Kohustuslik |
12 |
15 |
Kapital ja reservid |
|
|
|
12 |
15.1 |
Kapital |
Sissemakstud kapital – EKP kapital konsolideeritakse RKPde kapitaliosadega |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
12 |
15.2 |
Reservid |
Kohustuslikud reservid ja muud reservid. Jaotamata kasum RKPde sissemaksed Euroopa Keskpanka vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 konsolideeritakse vastavate summadega, mis on avaldatud varade kirjel 9.1 „Kapitaliosalus EKPs”(+) |
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
10 |
16 |
Aruandeaasta kasum |
|
Nimiväärtus |
Kohustuslik |
(*1)
Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt põhjendus 5.
(1)
Esimese veeru numeratsioon tugineb V, VI ja VII lisas toodud bilansiskeemidele (eurosüsteemi raamatupidamise nädalaaruanded ja konsolideeritud aastabilanss). Teise veeru numeratsioon tugineb VIII lisas toodud bilansiskeemile (keskpanga aastabilanss). Tähisega „(+)” märgitud kirjed konsolideeritakse eurosüsteemi nädalaaruannetes.
(2)
Käesolevas lisas toodud bilansi koostamise ja hindamise põhimõtteid käsitletakse kohustuslikuna EKP aruannete suhtes ja kõigi RKPde aruannetes sisalduvate oluliste varade ja kohustuste suhtes eurosüsteemis, st olulisena eurosüsteemi tegevuse seisukohast.
(3)
Bilansijääkide jaotamine nendele bilansikirjetele, mis osutavad residentsusele ja/või majandussektorile, põhineb statistilistel eesmärkidel kasutataval liigitusel. |
V LISA
Eurosüsteemi konsolideeritud nädalaaruanne: pärast kvartali lõppu avaldamiseks kasutatav skeem
(miljonites eurodes) |
|||||||
Varad (1) |
Bilanss seisuga … |
Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on |
Kohustused |
Bilanss seisuga … |
Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on |
||
tehingud |
kvartalilõpu korrigeerimine |
tehingud |
kvartalilõpu korrigeerimine |
||||
1. Kuld ja nõuded kullas 2. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 2.1. Nõuded IMFi vastu 2.2. Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad 3. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu 4. Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 4.1. Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud 4.2. ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded 5. Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika operatsioonidega 5.1. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid 5.2. Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid 5.3. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 5.4. Struktuursed pöördtehingud 5.5. Laenamise püsivõimalus 5.6. Lisatagatise nõuetega seotud laenud 6. Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu 7. Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid 7.1. Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid 7.2. Muud väärtpaberid 8. Eurodes nõuded valitsussektori vastu 9. Muud varad |
|
|
|
1. Ringluses olevad pangatähed 2. Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 2.1. Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) 2.2. Hoiustamise püsivõimalus 2.3. Tähtajalised hoiused 2.4. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 2.5. Lisatagatise nõuetega seotud hoiused 3. Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 4. Emiteeritud võlasertifkaadid 5. Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele 5.1. Valitsemissektor 5.2. Muud kohustused 6. Eurodes vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 7. Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele 8. Välisvaluutas vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 8.1. Hoiused, saldod ja muud kohustused 8.2. ERM II laenudest tulenevad kohustused 9. Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje 10. Muud kohustused 11. Ümberhindluskontod 12. Kapital ja reservid |
|
|
|
Varad kokku |
|
|
|
Kohustused kokku |
|
|
|
(1)
Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool. Summad/vahesummad võivad ümardamise tõttu erineda. |
VI LISA
Eurosüsteemi iganädalane konsolideeritud finantsaruanne: kvartali jooksul avaldamiseks kasutatav skeem
(miljonites eurodes) |
|||||
Varad (1) |
Bilanss seisuga … |
Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on tehingud |
Kohustused |
Bilanss seisuga … |
Erinevus võrreldes eelmise nädalaga, mille põhjuseks on tehingud |
1. Kuld ja nõuded kullas 2. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 2.1. Nõuded IMFi vastu 2.2. Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad 3. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu 4. Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 4.1. Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud 4.2. ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded 5. Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika operatsioonidega 5.1. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid 5.2. Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid 5.3. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 5.4. Struktuursed pöördtehingud 5.5. Laenamise püsivõimalus 5.6. Lisatagatise nõuetega seotud laenud 6. Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu 7. Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid 7.1. Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid 7.2. Muud väärtpaberid 8. Eurodes nõuded valitsussektori vastu 9. Muud varad |
|
|
1. Ringluses olevad pangatähed 2. Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 2.1. Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) 2.2. Hoiustamise püsivõimalus 2.3. Tähtajalised hoiused 2.4. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 2.5. Lisatagatise nõuetega seotud hoiused 3. Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 4. Emiteeritud võlasertifkaadid 5. Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele 5.1. Valitsemissektor 5.2. Muud kohustused 6. Eurodes vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 7. Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele 8. Välisvaluutas vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 8.1. Hoiused, saldod ja muud kohustused 8.2. ERM II laenudest tulenevad kohustused 9. Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje 10. Muud kohustused 11. Ümberhindluskontod 12. Kapital ja reservid |
|
|
Varad kokku |
|
|
Kohustused kokku |
|
|
(1)
Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool. Summad/vahesummad võivad ümardamise tõttu erineda. |
VII LISA
Eurosüsteemi konsolideeritud aastabilanss
(miljonites eurodes) |
|||||
Varad (1) |
Aruandeaasta |
Eelmine aasta |
Kohustused |
Aruandeaasta |
Eelmine aasta |
1. Kuld ja nõuded kullas 2. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 2.1. Nõuded IMFi vastu 2.2. Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad 3. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu 4. Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 4.1. Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud 4.2. ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded 5. Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika operatsioonidega 5.1. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid 5.2. Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid 5.3. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 5.4. Struktuursed pöördtehingud 5.5. Laenamise püsivõimalus 5.6. Lisatagatise nõuetega seotud laenud 6. Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu 7. Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid 7.1. Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid 7.2. Muud väärtpaberid 8. Eurodes nõuded valitsussektori vastu 9. Muud varad |
|
|
1. Ringluses olevad pangatähed 2. Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 2.1. Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) 2.2. Hoiustamise püsivõimalus 2.3. Tähtajalised hoiused 2.4. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 2.5. Lisatagatise nõuetega seotud hoiused 3. Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 4. Emiteeritud võlasertifkaadid 5. Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele 5.1. Valitsemissektor 5.2. Muud kohustused 6. Eurodes vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 7. Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele 8. Välisvaluutas vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 8.1. Hoiused, saldod ja muud kohustused 8.2. ERM II laenudest tulenevad kohustused 9. Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje 10. Muud kohustused 11. Ümberhindluskontod 12. Kapital ja reservid |
|
|
Varad kokku |
|
|
Kohustused kokku |
|
|
(1)
Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool. Summad/vahesummad võivad ümardamise tõttu erineda. |
VIII LISA
Keskpanga aastabilanss (1)
(miljonites eurodes (2) ) |
|||||
Varad (3) |
Aruandeaasta |
Eelmine aasta |
Kohustused |
Aruandeaasta |
Eelmine aasta |
1. Kuld ja nõuded kullas 2. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 2.1. Nõuded IMFi vastu 2.2. Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad 3. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu 4. Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 4.1. Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud 4.2. ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded 5. Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika operatsioonidega 5.1. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid 5.2. Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid 5.3. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 5.4. Struktuursed pöördtehingud 5.5. Laenamise püsivõimalus 5.6. Lisatagatise nõuetega seotud laenud 6. Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu 7. Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid 7.1. Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid 7.2. Muud väärtpaberid 8. Eurodes nõuded valitsussektori vastu 9. Eurosüsteemisisesed nõuded 9.1. Kapitaliosalus EKPs 9.2. Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed nõuded 9.3. EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded 9.4. Netonõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis (*1) 9.5. Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) (*1) 10. Lõpetamata arveldused 11. Muud varad 11.1. Euroala mündid 11.2. Materiaalne ja immateriaalne põhivara 11.3. Muu finantsvara 11.4. Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused 11.5. Viitlaekumised ja ettemakstud kulud (*1) 11.6. Mitmesugused muud varad 12. Aruandeaasta kahjum |
|
|
1. Ringluses olevad pangatähed (*1) 2. Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 2.1. Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) 2.2. Hoiustamise püsivõimalus 2.3. Tähtajalised hoiused 2.4. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 2.5. Lisatagatise nõuetega seotud hoiused 3. Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 4. Emiteeritud võlasertifkaadid 5. Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele 5.1. Valitsemissektor 5.2. Muud kohustused 6. Eurodes vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 7. Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele 8. Välisvaluutas vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 8.1. Hoiused, saldod ja muud kohustused 8.2. ERM II laenudest tulenevad kohustused 9. Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje 10. Eurosüsteemisisesed kohustused 10.1. Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused 10.2. EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded 10.3. Netokohustused seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis (*1) 10.4. Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) (*1) 11. Lõpetamata arveldused 12. Muud kohustused 12.1. Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused 12.2. Viitvõlad ja ettemakstud tulud (*1) 12.3. Mitmesugused muud varad 13. Eraldised 14. Ümberhindluskontod 15. Kapital ja reservid 15.1. Kapital 15.2. Reservid 16. Aruandeaasta kasum |
|
|
Varad kokku |
|
|
Kohustused kokku |
|
|
(*1)
Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt põhjendus 5.
(1)
RKPde poolt avaldatavates aastaaruannetes tuleks ühtlustada teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste hüvitamise ja emissioonitulu kohta. Ühtlustamisele kuuluvad kirjed on IV, VIII ja IX lisas tähistatud tärniga.
(2)
Keskpangad võivad selle asemel avaldada täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad.
(3)
Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool. Summad/vahesummad võivad ümardamise tõttu erineda. |
IX LISA
KESKPANGA AVALDATUD KASUMIARUANNE (1) (2)
(miljonites eurodes) (3) |
||
31. detsembril ... lõppenud aasta kasumiaruanne |
Aruandlus aasta |
Eelmine aasta |
1.1. Intressitulu (*1) |
|
|
1.2. Intressikulu (*1) |
|
|
1 Puhas intressitulu |
|
|
2.1. Realiseeritud kasum/kahjum finantstehingutest |
|
|
2.2. Finantsvarade ja -positsioonide vähendamine |
|
|
2.3. Kanded finantsriski eraldistest/eraldistesse |
|
|
2 Finantstehingute puhastulem, osalised mahakandmised ja riskieraldised |
|
|
3.1. Tulu tasudelt ja eraldistelt |
|
|
3.2. Kulu seoses tasude ja eraldistega |
|
|
3 Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt |
|
|
4 Tulu aktsiatelt ja osalustest (*1) |
|
|
5 Ühendatud emissioonitulu netotulem (*1) |
|
|
6 Muu tulu |
|
|
Puhastulu kokku |
|
|
7 Personalikulu (4) |
|
|
8 Halduskulu (4) |
|
|
9 Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum |
|
|
10 Pangatähtede tootmise teenused (5) |
|
|
11 Muud kulud |
|
|
12 Tulumaks ja muud valitsuse kehtestatud maksud tulult |
|
|
Aruandeaasta (kahjum)/kasum |
|
|
(*1)
Ühtlustamisele kuuluvad kirjed. Vt põhjendus 5.
(1)
EKP kasumiaruande vorm on mõnede erinevustega. Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/2247, 3. november 2016, Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2016/35) (ELT L 347, 20.12.2016, lk 1).
(2)
RKPde poolt avaldatavates aastaaruannetes tuleks ühtlustada teabe avalikustamine ringluses olevate euro pangatähtede, euro pangatähtede eurosüsteemis jaotamisest tulenevate eurosüsteemisiseste nõuete/kohustuste hüvitamise ja emissioonitulu kohta. Ühtlustamisele kuuluvad kirjed on IV, VIII ja IX lisas tähistatud tärniga.
(3)
Keskpangad võivad selle asemel avaldada täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad.
(4)
Sealhulgas arvestatud reservid.
(5)
Seda kirjet kasutatakse juhul, kui pangatähtede valmistamise teenus ostetakse sisse (keskpankadele pangatähti valmistavate väliste äriühingute teenuste maksumus). Soovitav on kanda nii riigi pangatähtede kui ka euro pangatähtede käibelelaskmise kulu kuludesse siis, kui selle eest esitatakse arve või see kulu on muul viisil tekkinud. |
X LISA
Kehtetuks tunnistatud suunis koos muudatustega
Suunis EKP/2010/20 |
ELT L 35, 9.2.2011, lk 31. |
Suunis EKP/2011/27 |
ELT L 19, 24.1.2012, lk 37. |
Suunis EKP/2012/29 |
ELT L 356, 22.12.2012, lk 94. |
Suunis EKP/2014/54 |
ELT L 68, 13.3.2015, lk 69. |
Suunis EKP/2015/24 |
ELT L 193, 21.7.2015, lk 147. |
XI LISA
VASTAVUSTABEL
Suunis EKP/2010/20 |
Käesolev suunis |
Artikkel 3 |
Artikkel 4 |
Artikkel 4 |
Artikkel 6 |
Artikkel 6 |
Artikkel 7 |
— |
Artikkel 8 |
Artikkel 7 |
Artikkel 9 |
Artikkel 8 |
Artikkel 10 |
Artikkel 9 |
Artikkel 11 |
Artikkel 10 |
Artikkel 12 |
Artikkel 11 |
Artikkel 13 |
Artikkel 12 |
Artikkel 14 |
Artikkel 13 |
Artikkel 15 |
Artikkel 14 |
Artikkel 16 |
Artikkel 15 |
Artikkel 17 |
Artikkel 16 |
Artikkel 18 |
Artikkel 17 |
Artikkel 19 |
Artikkel 18 |
Artikkel 20 |
Artikkel 19 |
Artikkel 21 |
Artikkel 20 |
Artikkel 22 |
Artikkel 21 |
Artikkel 23 |
Artikkel 22 |
Artikkel 24 |
Artikkel 23 |
Artikkel 25 |
Artikkel 24 |
Artikkel 26 |
Artikkel 25 |
Artikkel 27 |
Artikkel 26 |
Artikkel 28 |
Artikkel 27 |
Artikkel 29 |
Artikkel 28 |
Artikkel 30 |
Artikkel 29 |
Artikkel 31 |
Artikkel 30 |
Artikkel 32 |
( 1 ) 13. detsembri 2010. aasta otsus EKP/2010/29 euro pangatähtede emiteerimise kohta (ELT L 35, 9.2.2011, lk 26).
( 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).
( 3 ) Euroopa Keskpanga 3. novembri 2016. aasta otsus (EL) 2016/2248 eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (EKP/2016/36) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 26).
( 4 ) 5. detsembri 2012. aasta suunis EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (ELT L 30, 30.1.2013, lk 1).
( 5 ) Välisvaluuta tähtpäevatehingute puhul muudetakse valuutapositsiooni hetketehingu arvelduskuupäeval (st tavaliselt kauplemispäev pluss kaks päeva).
( 6 ) Viitsummade arvestamiseks on kaks erinevat meetodit. Esimene meetod on „kalendripäeva meetod”, mille puhul kajastatakse viitsummad igal kalendripäeval, olenemata sellest, kas tegu on nädalavahetuse, riigipüha või pangapäevaga. Teine meetod on „pangapäeva meetod”, mille puhul kogunenud summad kajastatakse üksnes pangapäevadel. Meetodi valiku osas ei ole eelistusi. Kui aasta viimane päev ei ole pangapäev, tuleb see kummagi põhimõtte rakendamisel kogunenud summade arvutamisse kaasata.