This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0913
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Together towards competitive and resource-efficient urban mobility
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas
/* COM/2013/0913 final */
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas /* COM/2013/0913 final */
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE,
NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Ühiselt konkurentsivõimelise ja
ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas 1. Sissejuhatus Euroopa linnu,[1]
kus elab üle 70 % Euroopa Liidu (EL) rahvastikust ning kus toodetakse üle
80 % ELi sisemajanduse kogutoodangust (SKP), ühendab üks maailma parimaid
transpordisüsteeme. Linnasiseselt on liikumine aga üha keerulisem ja ebatõhus. Linnaliikuvus
sõltub suuresti tavakütusel töötavate erasõidukite kasutamisest. Säästvamate
linnaliikumisviiside kasutuselevõtt edeneb visalt. Paljudes Euroopa linnades kujutavad tõsist
probleemi pidevad liiklusummikud, millega seotud iga-aastased kulud moodustavad
hinnanguliselt 80 miljardit eurot[2].
Linnapiirkonnad põhjustavad samuti suure osa (umbes
23 %) kogu transpordisektori CO2 heitest. Linnades tuleb teha lisapingutusi,
et muuta varasemaid lähenemisviise ning saavutada komisjoni valges raamatus
„Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja
ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas”[3]
(edaspidi „2011. aasta transpordipoliitika valge raamat”) püstitatud eesmärk
vähendada kasvuhoonegaaside heidet 60 % võrra. Tänu suurele rahvastikutihedusele
ja lühikeste reiside suurele osatähtsusele on linnadel suurem potentsiaal
madala CO2 heitega transpordi arendamiseks kui transpordisüsteemil
tervikuna, edendades selleks jalgsi käimist, jalgrattasõitu ja ühistransporti
ning tuues varem turule alternatiivkütusel töötavad sõidukid. Välisõhu kvaliteeti käsitlevate ELi õigusaktide[4] ning sõidukitele
kehtestatud üha rangemate heitenormide eesmärk on kaitsta kodanikke ohtliku
kokkupuute eest õhku paisatud saasteainete ja tahkete osakestega. Ometi
valmistab kehtestatud nõuete järgimine praktiliselt kõikides liikmesriikides
linnadele endiselt probleeme. Liiklussurmade arv ELis on jätkuvalt väga kõrge:
2012. aastal oli see ligikaudu 28 000. Euroopa liiklussurmadest 38 %
leiab aset linnapiirkondades, kus suurimas ohus on vähem kaitstud liiklejad, nt
jalakäijad. Linnapiirkondades on edusammud liiklussurmade vähendamisel jäänud alla
keskmise tagasihoidlikuks. Eurobaromeetri uuringus[5] uuriti suhtumist
linnalisse liikumiskeskkonda. Valdav enamik kodanikke nimetas tõsiste probleemidena
liiklusummikuid ja nendega seotud kulusid ning linnaliikuvus- ja transpordiharjumuste
negatiivseid mõjusid keskkonnale ja rahvatervisele. Enamik vastanutest suhtus
liiklusolukorra parandamise võimalustesse oma linnas pigem pessimistlikult. Uuringus juhiti ühtlasi tähelepanu ELi piires
valitsevatele märkimisväärsetele erinevustele. Süvenemas on „linnalise liikumiskeskkonna
lõhe” Euroopa üksikute arenenud linnade ja neist maha jäävate linnade vahel,
mis moodustavad valdava enamiku. Strateegias „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku
ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks[6] rõhutati
säästliku ja ajakohastatud Euroopa transpordisüsteemi olulisust liidu edasisele
arengule ning toonitati, et tegeleda tuleb transpordi linnalise mõõtme
arendamisega. Vaja
on märgatavat muutust Käesoleva
teatise eesmärk on tugevdada toetust Euroopa linnadele linnaliikuvusega seotud eesmärkide
täitmisel. Suhtumist linnaliikuvusse tuleb märgatavalt muuta, et tagada Euroopa
linnaliste piirkondade säästvam areng ning täita ELi eesmärki luua
konkurentsivõimeline ja ressursitõhus Euroopa transpordisüsteem. Äärmiselt
oluline on ületada lähenemisviiside killustatus ja arendada välja uuenduslike
linnaliikuvuslahenduste ühtne turg, tegeledes selliste küsimustega nagu ühised
standardid ja spetsifikatsioonid või ühishanked. Käesolevas
teatises kirjeldatakse, kuidas komisjon kavatseb tõhustada säästva
linnaliikuvusega seotud tegevust valdkondades, kus ELi toetus annaks lisaväärtust.
Ühtlasi julgustab komisjon liikmesriike tegutsema senisest otsustavamalt ja
kooskõlastatumalt. 2. Säästva linnalise
liikumiskeskkonna ühine loomine Linnalise liikumiskeskkonna muutmine nõuab kõiki
valitsemistasandeid esindavate otsustajate ja pädevate asutuste kooskõlastatud
tegevust. ELi tasandil tegutsemine peab olema osa ühistest
jõupingutustest: komisjoni 2009. aastal vastu võetud „Linnalise
liikumiskeskkonna tegevuskava”[7]
pälvis tugeva toetuse nii Euroopa Parlamendilt,[8]
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt,[9]
Regioonide Komiteelt[10]
ja liikmesriikidelt[11]
kui ka sidusrühmadelt kogu ELis. Tegevuskava kakskümmend algatust viidi edukalt
ellu 2012. aastaks. Seetõttu algatas komisjon tegevuskava
rakendamise sõltumatu läbivaatamise[12]
ning avaliku konsultatsiooni[13]
edasiste arenguvõimaluste kaardistamiseks. Sidusrühmad taaskinnitasid ELi
tasandil tegutsemise lisaväärtust ja rõhutasid, et ELi tegevus teenis vaieldamatult eesmärki tagada kogu liidus linnaliikuvuse
alane laiaulatuslik arutelu, lihtsustada kogemuste ja
parimate tavade vahetust, hoogustada teadusuuringuid ja innovatsiooni ning
pakkuda rahalist toetust linnaliikluse projektidele, ja seda eriti vähimarenenud
piirkondades. Samuti tõstsid nad esile koostöö olulisust kindlates
valdkondades, nt linnalise liikumiskeskkonna planeerimine, intelligentsete
transpordisüsteemide (ITS) lahenduste või juurdepääsueeskirjade väljatöötamine
ning liiklusohutus. Linnaliikuvusega seotud üleeuroopalisse tegevusse
tuleb kaasata liikmesriigid: komisjoni algatused ei
jõua kõigisse Euroopa tuhandetest linnadest ega suuda edukalt välja selgitada
ja lahendada liidu erinevates piirkondades linnaliikuvuse paremaks ja
säästvamaks muutmist takistavaid konkreetseid probleeme. Euroopa tasandil väljatöötatud kontseptsioone ja
meetmeid tuleb nende tõhusaks ning laiaulatuslikuks kasutuselevõtuks kohandada liikmesriikide
konkreetsetele vajadustele ning edendada seejärel aktiivselt riigi ja kohalikul
tasandil. 3. Säästva linnalise
liikumiskeskkonna kavad Uued lähenemisviisid linnalise
liikumiskeskkonna kavandamisele kerkivad esile juhul, kui kohalikud
omavalitsused püüavad varasemaid kapseldunud suhtumisi seljatada ning töötavad
välja strateegiad, mis ergutavad kasutama puhtamaid ja säästvamaid transpordiviise,
nagu näiteks jalgsi käimine, jalgrattasõit[14]
ja ühistransport, ning uusi autode omamise ja kasutamise mooduseid. Mitmed ELi
linnad on katsetanud linnaliikuvuse valdkonnas uuenduslikke lahendusi ja jaganud
saadud kogemusi linnaühenduste võrgustike vahendusel. Komisjon on aastate vältel aktiivselt
edendanud säästva linnalise liikumiskeskkonna kavandamise kontseptsiooni. ELi
rahastatud algatused on viinud kokku sidusrühmad ja eksperdid, et analüüsida olemasolevaid
lähenemisviise, arutada probleemküsimusi ja selgitada välja parimad tavad. Komisjoni
toetusel[15]
koostati säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade[16] väljatöötamiseks ja
rakendamiseks suunised, milles antakse kohalikele omavalitsustele konkreetseid
soovitusi linnaliikuvust käsitlevate strateegiate rakendamiseks, tuginedes
seejuures hetkeolukorra süvaanalüüsile ning selgele nägemusele konkreetse
linnakeskkonna säästlikust arengust. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade
kontseptsioonis keskendutakse funktsionaalsele linnapiirkonnale ning tehakse
ettepanek lülitada linnaliikuvusega seotud meetmed laiemasse linna- ja
territoriaalset arengut käsitlevasse strateegiasse. Seetõttu tuleb nende kavade
arendamisse kaasata erinevaid poliitikavaldkondi ja sektoreid (transport, maakasutus
ja ruumiline planeerimine,[17]
keskkond, majandusareng, sotsiaalpoliitika, tervishoid, liiklusohutus jne), erinevaid
valitsemistasandeid ning naaberpiirkondade – nii linnade kui ka maapiirkondade –
asutusi. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade eesmärk
on soodustada tasakaalustatud arengut ja erinevate linnaliikuvuse viiside
paremat lõimimist. Planeerimise kontseptsioon tõstab linnaliikuvuse kontekstis
esile eelkõige inimesed, rõhutades seega kodanike ja sidusrühmade kaasamise ning
seniste liikumistavade muutmise vajadust. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad
aitavad linnadel olemasolevat transporditaristut ja -teenuseid tõhusalt
kasutada ning juurutada kulutasuvalt linnaliikuvuse meetmeid. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade
kontseptsiooni on saatnud viimastel aastatel märkimisväärne edu ning komisjon toetab
selle väljatöötamist ja edendamist ka tulevikus. Tagamaks, et säästva linnalise
liikumiskeskkonna kavandamisel järgitakse parimaid tavasid, tuleb kõnealust kontseptsiooni
kohandada liikmesriikide konkreetsetele vajadustele ja olemasolevatele planeerimistavadele
ning edendada seejärel aktiivselt riigi tasandil. Lisaks peavad liikmesriigid
võtma vajalikud meetmed õigusraamistiku loomiseks, mis võimaldab kohalikel
omavalitsustel kohalikke linnalise liikumiskeskkonna strateegiaid edukalt ellu
viia. Seetõttu peaksid liikmesriigid: ·
hindama hoolikalt linnaliikuvuse hetkeseisu oma
territooriumil ning selle arenguperspektiive, võttes seejuures arvesse ELi
poliitilisi eesmärke; ·
arendama välja linnalisele liikumiskeskkonnale
suunatud lähenemisviisi, mis tagab koordineeritud ja üksteist vastastikku
tugevdava tegevuse riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; ·
tagama säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade
väljatöötamise ja rakendamise linnapiirkondades ning nende kavade lõimimise
laiemasse linna- või territoriaalse arengu strateegiasse; ·
läbi vaatama ja vajaduse korral täiendama kohalike
planeerimisasutuste käsutuses olevaid tehnilisi, poliitikapõhiseid, õiguslikke,
rahalisi ja teisi meetmeid; ·
võtma vajaduse korral meetmeid lähenemisviiside
killustatuse vältimiseks, et tagada ühtse turu toimimist kindlustavate
linnaliikuvuse meetmete järjepidevus ja kokkusobivus. Vastukaaluks kavatseb komisjon: ·
luua 2014. aastal säästva linnalise
liikumiskeskkonna kavade Euroopa platvormi, et koordineerida ELi koostööd
kontseptsiooni ja meetmete edasiseks arendamiseks, luua ühtne kontaktpunkt ning
arendada praegusest portaalist www.mobilityplans.eu
virtuaalne teadmus- ja pädevuskeskus; ·
toetada, sh rahalisi vahendeid kasutades,
riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi säästva linnalise liikumiskeskkonna
kavade väljatöötamisel ja rakendamisel. 4. Avaliku ja erasektori koordineeritud
sekkumine Süsteemsete muutuste läbiviimine
transpordisektoris nõuab avaliku sektori osalejatelt kõigil
valitsemistasanditel ühiseid jõupingutusi ning erasektori kaasamist 2011. aasta
transpordipoliitika valges raamatus esile tõstetud ja järgnevalt välja toodud
valdkondades. Tegeleda rohkem linnalogistikaga Logistika korraldamine on linnadele oluline,
et edukalt toimida ning siduda linnaliiklus piirkondlike, riiklike ja
rahvusvaheliste varustusahelatega. Need laienevad üha, suurendades veelgi oma
kõrgeid väliskulusid. Ometi jäävad logistikavajadused linnade planeerimisel ja
juhtimisel sageli tagaplaanile. Linnadel on märkimisväärne potentsiaal
logistikatoimingute ja -teenuste parandamiseks ning sõidukipargid, nagu näiteks
postiveosõidukid ja prügiautod, sobivad hästi uut tüüpi transpordivahendite ja
alternatiivkütuste varaseks kasutuselevõtuks, et vähendada naftasõltuvust ja saastet.
Allpool kirjeldatud meetmed aitavad koos teiste 2011. aasta transpordi valge
raamatu algatustega (nt pakett „Puhas energia ja transport”) täita eesmärki luua
Euroopa suuremates linnakeskustes 2030. aastaks peaaegu CO2 heiteta
logistikasüsteem. Liikmesriigid ja linnaomavalitsused peavad
looma vajaliku raamistiku (nt kättetoimetamise paigad, juurdepääsueeskirjad, nende
jõustamine jne) tagamaks, et eraõiguslikel logistikaettevõtjatel on
majanduslikult tasuv uutesse tehnoloogiatesse ja lahendustesse investeerida.
Samuti peavad nad lihtsustama osalejatevahelist koostööd, arendama kohalikul
tasandil välja vajaliku võimekuse, ergutama parima tava kasutamist, tagama intelligentsetel
transpordisüsteemidel põhinevate kohalike logistikalahenduste koostoimimisvõime
ning kindlustama nõuetekohase lõimimise riiklike prioriteetidega. Liikmesriigid peaksid: ·
tagama, et nende riigipõhistes lähenemisviisides
linnaliikuvusele ja säästva linnalise liikumiskeskkonna kavades pööratakse linnalogistikale
piisavat tähelepanu; ·
looma platvormid linna logistilistes ahelates
osalejate koostööks, andme- ja teabevahetuseks, väljaõppeks jne. Komisjon kavatseb: ·
tõhustada linnalogistika parimate tavade levitamist
ja kasutuselevõttu (2014); ·
valmistada koostöös ekspertidega ette juhendid,
milles jagatakse praktilisi nõuandeid linnalogistika tulemuslikkuse parandamiseks,
nt töötada välja tarne- ja teeninduskavad, arvestada linnalogistikaga
juurdepääsuskeemides jne (2014–2016); ·
linnalogistikas kasutatavate keskkonnasõbralike
sõidukite hanketingimuste lihtsustamise eesmärgil vaadata läbi keskkonnasõbralike
sõidukite portaal[18]
(2015–2016). Kavandatud lähenemisviisi tutvustatakse
põhjalikumalt lisatud komisjoni talituste töödokumendis „Üleskutse tegeleda linnalogistikaga”
(A call to action on urban logistics). Arukamad eeskirjad juurdepääsuks
linnapiirkondadele ja teetasud Linnakeskuste võimalikult juurdepääsetavaks
tegemine nõuab otsuste langetamist, kuidas linnaruumi kasutada. Kaubalaadimisplatsid,
ühissõidukiread, autod, parkimisplatsid, jalakäijate alad, kergliiklusteed ja
jalgrattaparklad konkureerivad linna teeruumi pärast[19] ning linnadel tuleb
ruumikasutust kohalikele prioriteetidele ja oludele vastavalt reguleerida.
Sõidukitele seatud juurdepääsupiirangud võimaldavad optimeerida juurdepääsu linnapiirkondadele,
parandada välisõhu kvaliteeti ning täita eesmärki kaotada linnadest 2050.
aastaks järk-järgult tavakütusel töötavad sõidukid. Praegu on Euroopas kasutusel väga erinevad juurdepääsuskeemid
ning eri tüüpi eeskirjadest, nende maksumusest ja mõjudest on vajalik saada parem
ülevaade. Erinevad eeskirjad ja nõuded ning puudulik
teave selle kohta, kuidas mitmesuguseid skeeme järgida, ähvardavad killustada
ühtset turgu ning luua uusi takistusi inimeste ja kaupade vabale liikumisele. Universaalset
üleeuroopalist lähenemisviisi ei peeta vajalikuks, sest on oluline, et skeemide
loomist ja rakendamist oleks võimalik kohandada iga linnapiirkonna konkreetsetele
oludele. Samas võiksid mittesiduvad eeskirjad anda linnadele ja
liikmesriikidele võimaluse võtta eeskuju mujal saadud kogemustest ning edendada
vajaduse korral ühtset lähenemisviisi sellistes valdkondades nagu
sõidukikategooriad, liiklusmärgid, teabejagamine, jõustamine, erandid ja hinnakujundamine.
See võimaldaks kasutajatel skeeme lihtsamalt mõista ja järgida, jättes
linnadele paindlikkuse nende kohandamisel kohalikele oludele. Lisaks tuleb skeemide rakendamisel järgida
läbipaistvusreegleid, mis välistaksid juhu- ja väliskasutajate
diskrimineerimise. Ühtsem lähenemisviis, sh skeeme käsitlev teabevahetus, võimaldaks
reisi planeerida ning intelligentsete transpordisüsteemide lahenduste
kasutamine aitaks skeemide rakendamisel vähendada linnade ja kasutajate kulusid
ning parandada nõuete järgimist. Liikmesriigid peaksid: ·
hindama hoolikalt linnades kehtivate ja kavandavate
juurdepääsuskeemide tõhusust ja mõjusid; ·
looma raamistiku, mis võimaldab kohalikku
transporti korraldavatel asutustel välja töötada, rakendada ja hinnata
juurdepääsuskeeme, sealhulgas linnateede kasutamise maksustamiskavasid. Komisjon kavatseb: ·
edendada mõttevahetust liikmesriikide ja ekspertidega
liidus kehtivate selliste eeskirjade üle, mis käsitlevad juurdepääsu
linnapiirkondadele, sealhulgas nende sisulise aluse, praktilise rakendamise,
tõhususe ja mõjude üle; ·
töötada koostöös sidusrühmadega välja mittesiduv
juhend, mis aitaks linnadel juurdepääsuskeeme tõhusalt rakendada. Kavandatud lähenemisviisi tutvustatakse
põhjalikumalt lisatud komisjoni talituste töödokumendis „Üleskutse koostada arukamad
eeskirjad sõidukite juurdepääsuks linnapiirkondadele” (A call for smarter
urban vehicle access regulations). Intelligentsete transpordisüsteemide koordineeritud
kasutuselevõtt linnades Nutikad tehnoloogialahendused, eriti aga intelligentsed
transpordisüsteemid, on peamised vahendid linnaliikuvuse planeerimisel. Nad toetavad
poliitikakujundajaid poliitiliste eesmärkide saavutamisel ja konkreetse
liiklustegevuse juhtimisel. Samuti aitavad nad teha lõppkasutajatel teadlikke liikuvusalaseid
valikuid. Eelkõige aitavad intelligentsed
transpordisüsteemid erinevate meetmete kaudu, nt valgusfoorid, teekonna
kavandajad, nutikad piletimüügilahendused või koostöösüsteemid (sh
sõidukitevahelised ning sõiduki ja taristu vahelised teabevahetussüsteemid) olemasoleva
taristu kasutamist optimeerida. Need meetmed aitavad kaasa maantee- ja ühistranspordivõrgustike
koordineeritud juhtimisele ning lihtsustavad linnalogistika ja piiravate
juurdepääsuskeemide arendamist. Selleks et tagada kogu Euroopas intelligentsete
transpordisüsteemide suurem sidusus ja koostalitlusvõime, töötas intelligentsete
linnatranspordisüsteemide eksperdirühm[20] välja juhendid intelligentsete
linnatranspordisüsteemide põhirakenduste juurutamiseks[21]. Sellega seoses
selgitati välja intelligentsete linnatranspordilahenduste parimad tavad ning
standardimisvajadused. Tuleb teha ühiseid jõupingutusi, et intelligentsete
transpordisüsteemide potentsiaali linnapiirkondades täielikult ära kasutada,
tagades samas intelligentsete transpordisüsteemide kulutasuva, järjepideva ja
sujuva juurutamise kogu ELis. Liikmesriigid peaksid: ·
kasutama suuniseid intelligentsete
transpordisüsteemide põhirakenduste juurutamisel oma linnastus; ·
töötama välja sobivad liidesed linnasiseste ja naaberlinnadevaheliste
transpordivõrgustike ühendamiseks; ·
seadma sisse koostalitlevad mitmeliigilised
andmestikud, kuhu koondatakse kogu linnaliikuvust käsitlev teave. Komisjon kavatseb: ·
jätkata tööd liiklus- ja reisiandmetele juurdepääsu
käsitlevate olemasolevate õigusaktide täiendamiseks; ·
töötada intelligentsete transpordisüsteemide
direktiivi[22] raamistikus välja spetsifikatsioonid reaalajas liiklusteabe edastamise
teenuste ja mitmeliigiliste liikumisvõimaluste teabeteenuste pakkumiseks; ·
lihtsustada sõidukitevaheliste ning sõiduki ja taristu
vaheliste teabevahetussüsteemide kasutuselevõttu linnapiirkondades. Kavandatud lähenemisviisi tutvustatakse
põhjalikumalt lisatud komisjoni talituste töödokumendis „Intelligentsete
transpordisüsteemide kasutuselevõtt ELi linnades” (Mobilising Intelligent
Transport Systems for EU cities). Liiklusohutus linnades ELi linnades hukkub igal aastal liiklusõnnetustes
umbes 11 000 inimest[23].
Suurem osa sõiduteedel toimuvatest tõsistest või surmaga lõppevatest
liiklusõnnetustest, milles saavad kannatada vähem kaitstud liiklejad,
leiab aset linnapiirkondades. Linnades toimub umbes kaks kolmandikku jalakäijate
surmaga lõppevatest õnnetustest ning 50 % linnaliikluses hukkunutest on
jalakäijad või jalgratturid. Kui autojuhi surma põhjustanud liiklusõnnetuste
arv langes viimase kümne aasta jooksul 49 % võrra, vähenes jalakäijate
surmaga lõppenud liiklusõnnetuste arv nimetatud perioodil vaid 39 %[24]. Vaja on täiendavaid jõupingutusi, et liiklusohutust
linnades suurendada, vältides eriti vähem kaitstud liiklejate surma või tõsiste
vigastustega lõppevaid liiklusõnnetusi. Liikmesriigid peaksid: ·
tagama, et säästva linnalise liikumiskeskkonna
kavades võetakse planeerimisprotsessi kõigis etappides läbiva tähtsusega
küsimusena arvesse liiklusohutusega seotud aspekte ja pööratakse piisavat
tähelepanu sellistele küsimustele nagu linnataristu turvalisus (ja seda eriti vähem
kaitstud liiklejate jaoks), moodsate tehnoloogiate kasutamine liiklusohutuse tõhustamiseks
linnades, liikluseeskirjade jõustamine ning liiklusohutusalane haridus; ·
tagama liiklusohutusnäitajate nõuetekohase kogumise
andmete kõige üksikasjalikumal tasandil ning julgustama kohalikke omavalitsusi
kasutama neid andmeid kohalikus analüüsis ja liiklusohutuse tõhustamiskavades. Komisjon kavatseb aastatel 2014–2015: ·
koguda ja levitada liiklusohutuse tõhustamiskavade parimaid
tavasid; ·
analüüsida meetmeid tõsiste liiklustraumade vähendamiseks
linnapiirkondades. Kavandatud lähenemisviisi
tutvustatakse põhjalikumalt lisatud komisjoni talituste töödokumendis „Sihipärased
meetmed liiklusohutuse tõhustamiseks linnades” (Targeted action on urban
road safety). 5. ELi suurem toetus Kogemuste vahetamine, parimate tavade esitlemine
ja koostöö tõhustamine Kogu liitu hõlmava kogemuste vahetamise,
parimate tavade esitlemise ja koostöö tõhustamise väärtust on võimatu
alahinnata. Komisjon kavatseb toetust suurendada järgmistes valdkondades. Linnalise
liikumiskeskkonna vaatluskeskus 2009. aastal vastu
võetud „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavale” vastavalt asutas komisjon virtuaalse
platvormina linnalise liikumiskeskkonna vaatluskeskuse – portaali ELTIS[25]. Sellega loodi ühtne
kontaktpunkt teadmiste ja kogemuste vahetamiseks ning linnaliikuvuse ja -transpordiga
seotud küsimuste arutamiseks. Komisjon kavatseb laiendada
portaali haaret, kujundades olemasolevast liikumiskeskkonna kavade portaalist[26] tervikliku teadmus- ja
pädevuskeskuse, mis koondab kogu ELi linnaliikluse planeerimisega seotud
teavet. Liikumiskeskkonna kavade portaal lülitatakse ELTISe koosseisu. Lisaks luuakse säästva
linnalise liikumiskeskkonna kavade Euroopa platvorm. Platvorm toetab
kontseptsiooni edasiarendamist ja vajalikke meetmeid selle edukaks
kasutuselevõtuks kohalikes ametiasutustes, koordineerides selleks komisjoni
toetatud tegevust vastavas valdkonnas[27]
ja edendades laialdasemat koostööd. URBACT – linnakeskkonna
säästva arendamisega seotud heade tavade vahetamine URBACT[28] on Euroopa
territoriaalse koostöö programmist rahastatav Euroopa linnade vahetus- ja
õppeprogramm, millega edendatakse linnakeskkonna säästvat arengut. Programm
võimaldab linnadevahelist koostööd uute ja säästlike ning majanduslikke,
sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid mõõtmeid lõimivate pragmaatiliste lahenduste
väljatöötamisel. Ka järgmisel programmiperioodil toetab URBACT III Euroopa
linnadevahelist teabevahetust ja suutlikkuse tõstmist. Andmed, statistika ja linnaliikluskeskkonna
tulemustabel Tuginedes muu hulgas uuringu „Euroopa andmete
ja statistika kogumine linnaliikuvuse valdkonnas”[29] tulemustele, analüüsib
komisjon võimalusi linnatranspordisüsteemide toimimisega seotud andmete ja
statistika kvaliteedi ja kättesaadavuse ning kohaliku, piirkondliku, riigi ja
ELi tasandi otsuste tegemise parandamiseks. Eelkõige jätkab komisjon linnaliikluskeskkonna
tulemustabeli arendamist, selgitades välja ühtlustatud näitajad ELi
linnapiirkondade tulemuste võrdlemiseks[30].
Komisjon tugineb oma tegevuses projektide, nagu näiteks „EcoMobility Shift”[31] ja ”Conduits”[32] raames tehtud tööle.
Liikmesriikide linnaliikuvuse alane eksperdirühm Komisjon loob liikmesriikide linnaliikuvus- ja linnatranspordialase
eksperdirühma teabevahetuse edendamiseks teemal, kuidas liikmesriikide ja ELi
linnaliikuvust ja linnatransporti käsitlevat poliitikat tõhustada ja paremini
koordineerida; Kokkuleppel liikmesriikidega asutatakse vajaduse korral eritöörühmi, et
tegeleda üksikasjalikult konkreetsete küsimustega, nagu näiteks eeskirjad juurdepääsuks
linnadele, linnalogistika, intelligentsed transpordisüsteemid või
linnaliikluskeskkonna tulemustabel. Linnaliikuvusega
seotud eesmärkide täitmine teadusuuringute ja innovatsiooni toel Juba aastaid on Euroopa Liit toetanud
peamiselt teadusuuringute raamprogrammi kaudu linnatranspordiga seotud teadus-
ja innovatsiooniprojekte. Toetus on aidanud otsustavalt kaasa uute tehnoloogia-
ja mobiilsuslahenduste juurutamisele. Komisjoni algatus CIVITAS on saanud alates
selle käivitamisest kümme aastat tagasi linnaliikuvusega seotud innovatsiooni
veduriks ning muutnud Euroopa linnad innovatsiooniprotsessi keskseteks osalejateks.
Enam kui 60 Euroopa linnas on toimunud ligikaudu 700 tutvustusüritust ning läbi
on viidud ranged mõju- ja protsessihinnangud. Linnade võrgustik CIVITAS koondab
täna liikmetena enam kui 200 linna, hõlmates praktiliselt kõiki liikmesriike.
CIVITAS on saanud nii linnaliikuvuse ja linnatranspordi paradigmamuutuste kui
ka Euroopa partnerluse sünonüümiks. CIVITAS 2020 Komisjon kavatseb käivitada aastate 2014–2020 teadusuuringute ja
innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020”[33]
raames uuendatud algatuse CIVITAS 2020. „Horisont 2020” tegevusprogramm
aastateks 2014 ja 2015 ergutab konkurentsivõimelist ja kulutasuvat
linnaliikuvust soodustava innovatsioonipoliitika ja tehnoloogiate
väljatöötamist. CIVITAS jätkab kohaliku partnerluse toetamist
uute lähenemisviiside rakendamisel ja reaalsetes oludes testimisel sellistes
valdkondades nagu näiteks ummikute kaotamine linnaliikluses, tavakütusel töötavate
sõidukite kasutamise vähendamine linnapiirkondades, linnasisese kaubaveo mõjude
ja maksumuse vähendamine ning kohalike ametiasutuste võimekuse suurendamine
säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamisel ja rakendamisel. Euroopa innovatsioonipoliitika teine
strateegiline algatus, „Arukad linnad ja kogukonnad – Euroopa
innovatsioonipartnerlus” käivitati 2012. aastal[34]. Algatuse eesmärk on kiirendada
selliste innovatsioonilahenduste laiaulatuslikku kasutuselevõttu, mis seovad
tihedalt energia tootmise, jaotamise ja kasutamise, liikuvuse ja transpordi
ning intelligentsed transpordisüsteemid. Algatus aitab kaasa ELi kliimameetmete
eesmärkide saavutamisele, suurendades energiatõhusust ja taastuvenergia kasutamist
ning vähendades energiatarbimist, kasvuhoonegaaside heidet, halba õhukvaliteeti
ja liiklusummikuid. Arukad linnad ja omavalitsused – Euroopa innovatsioonipartnerlus Partnerluse eesmärk on kõrvaldada takistused arukate linnalahenduste
laiaulatuslikult kasutuselevõtult. Partnerluse raames pööratakse erilist
tähelepanu põhieeldustele, nagu juhtimine ja rahastamine (sh hanked). Innovatsioonipartnerlusega
püütakse hõlbustada strateegilist partnerlust tööstusettevõtete, Euroopa
linnade ja teiste osapoolte vahel, et arendada välja homsed linnasüsteemid ja -taristud
ning saavutada arukate linnalahenduste laiaulatuslik kasutuselevõtt. Algatusega
tihendatakse koostööd erinevate sektorite, nagu näiteks transpordi-, energia-
ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate sektori vahel. Ehkki partnerlusmeetmete
rakendajate esirinnas on tõenäoliselt kohalikud omavalitsused, äriettevõtted,
teadusasutused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, toetab EL kõnealust
partnerlust „Horisont 2020” raames rahaliselt. Lisaks loob tulevane
Euroopa keskkonnahoidlike autode algatus sõidukite energiatõhususe suurendamiseks
ja alternatiivsete jõuallikate kasutuselevõtuks tugevama õigusraamistiku
toetamaks puhtamate, turvalisemate ja tõhusamate linnasõidukite arendamist
maantee- ja raudteetranspordis. Innovaatiliste lahenduste turuletoomine Innovaatilised lahendused aitavad linnaliikuvuse tõhusust
ja säästlikkust oluliselt suurendada. Seejuures on oluline tagada, et lootustäratavad
tehnoloogiad muudetakse küpsuse saavutanud toodeteks, mida saab edukalt turule
tuua. Komisjon ja liikmesriigid peavad hõlbustama ühtse turu loomist
innovaatilistele transpordilahendustele, töötades selleks välja näiteks ühised standardid ja tehnilised spetsifikatsioonid või lihtsustades
ühishangete läbiviimist. Sihipärase
rahalise toetuse andmine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Struktuurifondid on praegu ELi peamised
linnatranspordi ja liikuvusprojektide rahastamisallikad. Ajavahemikul 2007–2013
eraldati linnatranspordi keskkonnasõbralikumaks muutmiseks ligikaudu 8
miljardit eurot[35].
Liidu vähem arenenud piirkondades aitas
nimetatud rahaline toetus parandada juurdepääsu linnapiirkondadele, vähendada
lõhet vähem ja rohkem arenenud piirkondade vahel ning suurendada seeläbi
territoriaalset ühtekuuluvust. Oluline on seetõttu analüüsida, kuidas Euroopa
struktuuri- ja investeerimisfonde ajavahemikul 2014–2020 transpordis ja seotud
poliitikavaldkondades tähtsaimate poliitiliste eesmärkide saavutamiseks kõige
paremini ära kasutada[36]. Struktuuri- ja investeerimisfonde tuleb
süsteemsemalt kasutada terviklike meetmepakettide rahastamiseks linnades, kus
on välja arendatud kohaliku transpordi terviklik kava, nt säästva linnalise
liikumiskeskkonna kava, ning kindlaks määrata vajalikud meetmed. Linnaliikuvusega seotud meetmeid saab
struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastada juhul, kui need aitavad kaasa
vähese CO2 heite eesmärkide saavutamisele[37]. Samuti saab
linnaliikuvusega seotud meetmeid rahastada osana terviklikust säästva
linnaarengu strateegiast, mis tegeleb linnapiirkondi mõjutavate majanduslike,
keskkonnaalaste, demograafiliste ja sotsiaalsete probleemide lahendamisega[38]. Just territoriaalsete strateegiate
rakendamisel on soovitatav kasutada uut vahendit – terviklikke territoriaalseid
investeeringuid. Kõigi linnaliikuvusse tehtud investeeringute puhul tuleb
tagada toetatud transpordisüsteemi laialdane kasutuselevõtt. Seoses keskendumisega ajavahemikul 2007–2013
suuremahulistele projektidele said struktuurifondidest toetust eelkõige
suuremad linnad ja pealinnad. Samas on Euroopas arvukalt väikesi ja keskmise
suurusega linnu ning investeeringute tegemisel linnaliikuvusse tuleb neid kõiki
silmas pidada. Tuleb leida võimalusi, et toetada struktuuri- ja
investeerimisfondidest suutlikkuse suurendamist, väljaõpet, tehnilist abi ning liikuvusstrateegiate
ja kavade arendamist. Tagamaks struktuuri- ja investeerimisfondide parimat
võimalikku kasutamist kohalike pürgimuste ning ELi poliitiliste eesmärkide
saavutamiseks, teeb komisjon tihedat koostööd liikmesriikide pädevate
asutustega. Ka tuleb kindlustada toetus kulutasuvatele lahendustele. Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) Linnatranspordisõlmed on tervikliku üleeuroopalise
transpordivõrgu rajamise oluline element. TEN-T poliitiliste eesmärkide
saavutamiseks on üliolulise tähtsusega Euroopa linnade tegevus. Komisjoni ettepanekus üleeuroopaliste suuniste
kohta[39]
tunnustatakse seetõttu vajadust „ette näha üldvõrgu arendamine
linnatranspordisõlmedes, sest need transpordisõlmed on üleeuroopalises
transpordivõrgus liikuvate reisijate ja seal veetavate veoste lähtepunkt või
lõppsihtkoht (viimane etapp) ja eri transpordiliikide sisesed või vahelised
üleminekupunktid.” Suuniste artiklis 36 sätestatakse prioriteedid
üldvõrgu linnatranspordisõlmede arendamiseks Euroopa Ühendamise Rahastu[40] abil. ELi rahalist
toetust on seega võimalik taotleda linnapiirkondade ühishuviprojektidele, sealhulgas
riigi või rahvusvahelise tarneahelaga seotud linnalogistikatoimingute
tõhustamiseks. Rahvusvaheline koostöö Üldtunnustatult
on säästev linnastumine 21. sajandil ülemaailmse tähtsusega ülesanne. 2012.
aastal toimunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni säästva arengu konverentsil
(Rio+20) tunnistasid riigipead ja valitsusjuhid säästva linnaarengu tähtsust ja
säästva transpordi olulisust majanduskasvu suurendamisel ning kinnitasid vajadust edendada transporditeenuste ja -süsteemide poliitika
kujundamisel integreeritud lähenemisviisi nii riiklikul, piirkondlikul kui ka
kohalikul tasandil, et toetada säästvat arengut [41]. Komisjon
teeb suuremaid jõupingutusi, et toetada säästvat linnaliikuvuspoliitikat
eelkõige oma koostöötegevuses arengupiirkondadega. Eesmärk on luua võimalusi
Euroopa teadmiste ja tehnoloogiliste lahenduste ekspordiks sellistes
valdkondades nagu heite vähendamine, energiatõhususe suurendamine ning
liiklusohutus. Paremini
püütakse ära kasutada olemasolevaid ELi partnerlussuhteid oluliste
partnerriikide ja -piirkondadega (nt Euroopa-Vahemere piirkonna riikidega,
Brasiilia, Singapuri või Hiinaga). 6. Järeldus ELi linnade põhiülesanne on tagada säästvamate
linnaliikuvusviiside edukas kasutuselevõtt. Kohalikke omavalitsusi tuleb
toetada tegelemisel tänaste linnaliikuvusmudelitega seotud negatiivsete
majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete mõjude vähendamisega. Seetõttu on oluline, et linnaliikuvusega
seotud küsimused oleksid ELi poliitilises tegevuskavas jätkuvalt tähtsal kohal.
Komisjon ja liikmesriigid peavad tugevdama toetust kohalikele omavalitsustele
viisil, mis võimaldab kõigil linnadel kogu liidus saavutada märgatavat edu
linnaliikuvuse konkurentsivõimelisemaks ja ressursitõhusamaks muutmisel. Käesoleva teatise eesmärk on ergutada tegevust
kõigil valitsemistasanditel: komisjon peab suurendama oma toetust ELi jaoks selget
lisaväärtust omavates valdkondades, innustades samas liikmesriike looma
kohalikele omavalitsustele asjakohase õigusraamistiku linnaliikluse paremaks ja
säästvamaks muutmisele suunatud terviklike ja kõikehaaravate strateegiate väljatöötamiseks
ja rakendamiseks. Komisjoni ja liikmesriikide vahelise teabevahetuse
lihtsustamiseks teeb komisjon ettepaneku luua liikmesriikide linnaliikuvusalane
eksperdirühm. Komisjon esitab konkreetsed meetmed, mis tuleb
võtta erinevatel tasanditel sellistes valdkondades nagu linnalogistika, eeskirjad
juurdepääsuks linnadele, intelligentsete linnatranspordisüsteemide lahendused
ja liiklusohutus, ning kavatseb hoolikalt jälgida nende järgimist. Käesolevas teatises esitatud meetmed loovad
aluse ühisele liikumisele konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise
liikumiskeskkonna suunas. [1] Vt ka aruanne „Homsed linnad”, Euroopa Komisjon, 2011. [2] Ummikutega seotud kogukulud vt SEK(2011) 358 (lõplik). [3] KOM(2011) 144 (lõplik). [4] Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ,
21. mai 2008, välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta, EÜT
L 152, 11.6.2008, lk 1. [5] Eurobaromeetri eriuuring nr 406 (2013). [6] KOM(2010) 2020 (lõplik). [7] KOM(2009) 490 (lõplik). [8] Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon;
2008/2041(INI). [9] Arvamus „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava”, 27.
mai 2010, TEN/414. [10] Arvamus „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava”, 27.
august 2010, 2010/C 232/05. [11] Nõukogu järeldused „Linnalise liikumiskeskkonna
tegevuskava” kohta, 24. juuni 2010; www.ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/doc/2010_06_24_apum_council_conclusions.pdf. [12] Aruanne linnalise liikumiskeskkonna
tegevuskava läbivaatamise kohta, 2013, ec.europa.eu/transport/themes/urban/studies/urban_en.htm. [13] Avaliku konsultatsiooni tulemused
„ELi transpordipoliitika linnamõõde”, 2013, www.ec.europa.eu/transport/themes/urban/studies/urban_en.htm. [14] Jalgsi käimise ja eriti jalgrattasõidu osakaalu
suurendamine vähendab märkimisväärselt linnaliikuvuse ja transpordi
negatiivseid välismõjusid, pakkudes samal ajal lisaväärtust tervisele kasuliku aktiivse
eluviisi edendamisel. Seotud teemasid vaadeldakse ka täisväärtusliku
eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse raames. http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=active-healthy-ageing.
[15] Linnalise liikumiskeskkonna
vaatluskeskus – www.eltis.org. [16] Suunised säästva linnalise liikumiskeskkonna kava
väljatöötamiseks ja rakendamiseks, Euroopa Komisjon, 2013. [17] Rõhutades mõistliku linnaplaneerimise olulisust
linnaliikuvuse vajaduse vähendamisel (näiteks vältides valglinnastumist). [18] www.cleanvehicle.eu.
[19] Linna teeruum konkureerib omakorda vaba aja veetmiseks ja
sotsiaalseks suhtlemiseks nõutava avaliku ruumiga (mänguväljakud, pargid jne). [20] http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520.
[21] europa.eu/transport/themes/its/road/action_plan/its_for_urban_areas_en.htm.
[22] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/40/EL, 7.
juuli 2010, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide
kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste
transpordiliikidega, ELT L 207, 6.8.2010, lk. 1 (artikli 3 punktid a ja b). [23] ELi liiklusõnnetuste andmebaas CARE. [24] Idem. [25] www.eltis.org. [26] www.mobilityplans.eu. [27] Mida viiakse ellu nt käimasolevate projektide ENDURANCE,
QUEST, ADVANCE jne raames. [28] www.urbact.eu.
[29] Study on Harmonised Collection of European Data and
Statistics in the Field of Urban Mobility; MOVE/B4/196-2/2010 (2013). [30] Kuivõrd linnatranspordiga seotud küsimused on valdavalt
hõlmatud jõupingutuste jagamist käsitlevasse otsusesse, mitte ELi heitkogustega
kauplemise süsteemi, oleks huvitav läbi viia linnatranspordi CO2 heite
võrdlusanalüüs, et aidata liikmesriike heite vähendamisele suunatud tegevuses. [31] www.ecomobility-shift.org/index.php/en/.
[32] www.polisnetwork.eu/eu-projects/eu-projects-2/conduits-city-pool.
[33] http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm.
[34] www.ec.europa.eu/eip/smartcities/.
[35] Käesoleval programmiperioodil eraldati 9,63 % Euroopa
Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi transporditoetustest linnatranspordile
ning keskkonnasäästliku linnatranspordi edendamiseks (kategooriad 25 + 52);
arvud pärinevad andmebaasist INFOVIEW (juuli 2013). [36] Vt Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlev määrus, eriti
artiklid 5 ja 7. [37] Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva määruse artikli 5
lõike 4 punkt e – investeerimisprioriteedid: vähese CO2 heitega
strateegiate edendamine kõigil territooriumidel, eriti linnapiirkondades, sh
mitmel transpordiliigil põhineva säästliku linnaliikuvuse edendamine ja
vastavate kohanemismeetmete leevendamine. [38] Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva määruse artikkel 7. [39] KOM(2011) 0650 (lõplik) 2 – 2011/0294 (COD). [40] ec.europa.eu/transport/themes/infrastructure/connecting_en.htm. [41] Ühinenud
Rahvaste Organisatsiooni resolutsioon 66/288 „Tulevik, mida me soovime” http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/66/288&Lanh=E.