EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0464
Amended proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing an action programme for customs in the European Union for the period 2014-2020 (Customs 2020) and repealing Decision N°624/2007/EC
Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Customs 2020”) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ
Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Customs 2020”) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ
/* COM/2012/0464 final - 2011/0341/a (COD) */
Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Customs 2020”) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ /* COM/2012/0464 final - 2011/0341/a (COD) */
SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 29. juunil 2011 võttis komisjon vastu
ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks 2014–2020[1]: tegemist
on eelarvega, mis aitab ellu viia Euroopa 2020. aasta strateegia ning
mille raames soovitatakse muu hulgas luua programmi „Customs” uus põlvkond.
Programm „Customs 2020” aitab tolliliidu toimimise tugevdamise kaudu ellu
viia Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu
strateegiat[2]. Tolliliit kaitseb
tollimakse, tasusid ning muid makse kogudes Euroopa Liidu ja liikmesriikide
finantshuve[3].
Tolliliidus peavad kolmandatest riikidest pärit kaubad vastama Euroopa Liidu
õigusaktidele, enne kui need lubatakse liidus vabasse ringlusse. See tähendab
suurte kaubakoguste igapäevast haldamist (igas sekundis käideldakse seitset
tollideklaratsiooni), mille käigus peab toll leidma tasakaalu
ettevõtetevahelise kaubavahetuse soodustamise ja kodanike kaitsmise vahel nende
ohutust ja turvalisust ähvardavate ohtude eest. Seda saab saavutada ainult
liikmesriikide tolliasutuste omavahelise, tolliasutuste ja muude asutuste
vahelise ning tolliasutuste ja kauplejate ning kolmandate isikute vahelise
tõhusa operatiivkoostööga. Kavandatud programmiga toetatakse peamiselt tolliasutuste
koostööd, aga ka muude asjaomaste isikutega koostöö tegemist. See on 31.
detsembril 2013 lõppeva programmi „Customs 2013” jätkuprogramm.
Kavandatud programmiga toetatakse liidus tehtavat tollikoostööd, mis on
suunatud ühelt poolt suhtlusvõrkude loomisele ja pädevuse suurendamisele ning
teiselt poolt IT-suutlikkuse suurendamisele. Esimene valdkond võimaldab
vahetada häid tavasid ja tegevusalaseid teadmisi liikmesriikide vahel ja
vajaduse korral ka muude programmi elluviimises osalevate riikide vahel. Teine
valdkond võimaldab rahastada programmi raames asjakohaseid IT-taristuid ja
-süsteeme, mille abil saavad liidu tolliasutused areneda täisväärtuslikeks
elektroonilisteks haldusasutusteks. Programmi peamine lisandväärtus saadakse
seeläbi, et edendatakse liikmesriikide suutlikkust suurendada tulusid ja
hallata järjest keerukamalt toimivaid kaubavooge, vähendades samal ajal selleks
eesmärgiks ettenähtud vahenditele tehtavaid kulusid. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA
MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Konsulteerimine ja eksperdihinnang Praeguse programmi „Customs 2013”
vahehindamise[4]
käigus analüüsis üks töövõtja programmi tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust
ja lisandväärtust. Selleks kasutati eri meetmete seireandmeid ja peeti nõu
kaubandusala esindajatega. Teine töövõtja tegi uuringu, milles käsitles
tulevase programmi „Customs” võimalikku raamistikku[5]: sellega
seotud raskusi, eesmärke ja eri poliitikavõimalusi, analüüsides muu hulgas
põhjalikult tolliliidu tulevasi ülesandeid, struktuurilisi probleeme ja selle
toimimise parandamise võimalusi. Viimase puhul konsulteeriti eri taseme
tolliekspertidega. Uuringu tulemusi arutati programmis osalevate riikide
esindajatega 2011. aasta juulis toimunud õpikojas. Õpikoja
ettevalmistamiseks korraldati 2011. aasta kevadel asjakohase programmikomitee
kohtumise raames ümarlauanõupidamine,[6]
milles osalenud riikidel paluti kirjeldada programmi peamisi tugevaid külgi ja
programmi tõhustamise võimalusi. Teabevahetuse tähtsust silmas pidades tehti
eraldi uuring teabevahetust käsitleva tulevase rakendusstrateegia kohta.
Uuringut tutvustati tolliasutuste infojuhtidele 2011. aasta juunis korraldatud
õpikojas. Koostati mõjuhinnang, milles analüüsiti
programmi „Customs 2013” jätkamist ja mille kiitis heaks
mõjuhindamiskomitee 22. septembril 2011. Tulevase programmi ettepaneku koostamisel
võeti arvesse soovitusi programmi ülesehituse ja täiustamise kohta. Kavandatud
programm sisaldab uusi vahendeid, eelkõige koostöö tegemiseks konkreetsete
operatiivülesannete täitmisel. Esitatud on meetmed, mis võimaldavad levitada
paremini programmi meetmete tulemusi veebipõhiste koostöömeetodite abil ja
paremini seirata programmi väljundeid. 2.2. Mõju hindamine Võttes arvesse üldist poliitilist olukorda ja
probleeme, mis tuleb lahendada järgmisel aastakümnel tollivaldkonnas,
analüüsiti ja võrreldi praeguse programmi mõju hinnangus mitut
poliitikavõimalust. (1)
Baasstsenaarium:
jätkatakse programmi rakendamist selle praeguste eesmärkide ja ülesehitusega. (2)
Programmi lõpetamine:
programm lõpetatakse ja EL ei rahasta enam tollikoostööd toetavaid
IT-vahendeid, ühismeetmeid ega koolitusi. (3)
Suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele,
näiteks ajakohastatud tolliseadustikule: selle
poliitikavõimalusega laiendataks baasstsenaariumi ja kohandataks programmi
tolliliidu arenevast keskkonnast, sh Euroopa Liidu tolliseadustikust[7] tulenevatele uutele
vajadustele. See võimalus hõlmab ELi tollialastes õigusaktides määratletud uute
IT-süsteemide rakendamist, IT-süsteemide ühise arengumudeli järkjärgulist
kasutuselevõtmist ja selle aluseks oleva juhtimise, struktuuri ja tehnika
ajakohastamist. (4)
Suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele ja
rahaline toetus tehnilise suutlikkuse suurendamiseks:
lisaks eelmise võimalusega ette nähtud meetmetele hõlmaks see võimalus
finantstoetusskeemi, mis võimaldab liikmesriikidel taotleda toetust maa-, mere-
ja õhupiiride kontrollimiseks vajalike seadmete, näiteks skannerite või
laboriseadmete soetamiseks. See aitaks liikmesriikidel kontrolle vastavalt
tehnika arengust tulenevale vajadusele kiirendada ja sujuvamaks muuta. (5)
Suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele koos
maksimaalselt jagatud IT-keskkonnaga: lisaks 3. võimalusega
ette nähtud meetmetele aitab see võimalus ELi tollil kasutada ära Euroopa
IT-süsteemide täielikult ühist arendamist ja toimimist ELi tollialaste
õigusaktide, nagu ajakohastatud tolliseadustiku ja muude tolli käsitlevate
õigusaktide rakendamiseks. See võimalus tagab suurema toetuse avaliku sektori
asutustele, et nad saaksid arendada ja kasutada kõiki süsteeme, mis on
vajalikud üle-euroopalise elektroonilise tollikeskkonna jaoks, ja
ettevõtjatele, et nad saaksid kõnealuste süsteemidega ühineda. Mõjuhinnangu tulemusel soovitatakse eelistada 3. võimalust:
suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele, näiteks ajakohastatud
tolliseadustikule. See poliitikavõimalus on kooskõlas Euroopa 2020. aasta
strateegia uue eelarve ettepanekuga ja seda eelistavad liikmesriigid. Võimalust
„suurem toetus ELi õiguslikele kohustustele ja rahaline toetus tehnilise
suutlikkuse suurendamiseks” ei kaaluta, sest seadmete soetamist tehnilise
suutlikkuse suurendamiseks saab kaasrahastada muude programmide, sh
regionaalsete struktuurifondide vahenditest ning tagada samal ajal ühtsus
kavandatud programmi „Customs 2020” tähtsaimate ülesannetega. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Programmi „Customs 2020” käsitleva
ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 33,
milles kutsutakse Euroopa Liitu üles võtma meetmeid seoses tollikoostöö ja ELi
tolliliiduga. 3.2. Subsidiaarsus ja
proportsionaalsus Meetmeid tuleb võtta pigem liidu kui
liikmesriikide tasandil järgmistel põhjustel: ·
tolliliit kuulub
Euroopa Liidu ainupädevusse. Liidule volituste üleandmisega leppisid
liikmesriigid ipso facto kokku, et tolli valdkonnas on parem rakendada
meetmeid liidu tasandil. Liidu õigusraamistik iseenesest siiski tolliliidu
piisavalt nõuetekohast toimimist ei taga. Seda peavad täiendama programmiga
„Customs” ette nähtud toetusmeetmed, et tagada ELi tollialaste õigusaktide
ühtne ja kooskõlaline kohaldamine; ·
paljud tolli valdkonnas rakendatud meetmed
on piiriülesed, hõlmates ja mõjutades kõiki 27 liikmesriiki, ja seetõttu
ei saa üksikud liikmesriigid neid tulemuslikult ja tõhusalt rakendada. ELi
meetmed on vajalikud, et anda tollitööle Euroopa mõõde, vältida siseturu moonutusi
ja toetada ELi välispiiride tõhusat kaitset; ·
seega on ELi meetmed põhjendatud, et tagada
tolliliidu ja seda reguleeriva ühise õigusraamistiku nõuetekohane toimimine ja
edasiarendamine, sest see on osutunud kõige tõhusamaks ja tulemuslikumaks
vahendiks ELi tolliliidu ja tollikoostöö rakendamisel esinenud puuduste ja
probleemide lahendamisel; ·
majanduslikel kaalutlustel on ELi tasandi meede palju tõhusam. Tollikoostöö tugisammas on ainult
sel eesmärgil kasutatav turvaline teabevõrk. See ühendab omavahel
liikmesriikide tolliasutusi umbes 5 000[8] ühenduspunktis. Ühine IT-võrk tagab, et iga
riigisisene asutus peab mis tahes teabe vahetamiseks võtma ühise taristuga
ühendust vaid üks kord. Sellise taristu puudumise korral peaksid liikmesriigid
iga liikmesriigi süsteemiga 26 korda ühendust võtma. ELi lepingu artikli 17 kohaselt teostab
komisjon programmi rakendamisel vastavalt aluslepingutes sätestatud
tingimustele koordineerivaid, täitev- ja juhtimisfunktsioone. Seega on programm
„Customs 2020” kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse
põhimõttega (nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5). 3.3. Vahend Kooskõlas asjakohaste mõjuhinnangute
järeldustega on sobiv ELi sekkumine rahastamisprogrammi kaudu. Võttes
arvesse programmi „Customs 2013” vahehindamisel saadud positiivset
tagasisidet, teeb komisjon ettepaneku viia ellu jätkuprogramm „Customs 2020”. Kooskõlas komisjoni poolt mitmeaastase
finantsraamistiku raames vastu võetud seadusandliku poliitikaga tehakse
ettepanek kehtestada rahastamise jätkuprogramm määruse kujul. 4. MÕJU EELARVELE ELi rahastamisprogrammide läbivaatamise
ajastus on seotud 6. juulil 2012 muudetud uue mitmeaastase finantsraamistiku
ettepanekuga[9].
Vastavalt nimetatud ettepanekule sisaldab käesolev, programmi „Customs 2020”
käsitlev määrus 548 080 000 euro (hetkehindades) suurust
eelarveraamistikku ajavahemikuks 2014–2020. Programmi „Customs 2020” rakendatakse
otsese tsentraliseeritud haldamise teel ja prioriteedipõhiselt. Koos
sidusrühmadega koostatakse tööprogrammid, milles määratakse kindlaks konkreetse
ajavahemiku prioriteedid. 5. VALIKULISED ÜKSIKASJAD 5.1. Märkused konkreetsete
õigussätete kohta 5.1.1. I peatükk: üldsätted Programmi rakendusala on keskendatud
ELi tolliliidu toimimisele. Programmis võivad osaleda liikmesriigid,
kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid. Kooskõlas liidu kõnealuse
valdkonna üldise poliitikaga võivad teatavatel tingimustel osaleda ka Euroopa
naabruspoliitika riigid. Kui programmi eesmärkide saavutamiseks on vaja, võivad
peale selle osaleda teatavate meetmete rakendamises ka väliseksperdid (nt muude
riigiasutuste esindajad, riiklikud, rahvusvahelised ja
kaubandusorganisatsioonid ning ka muud eksperdid). Programmi „Customs 2020” eesmärkide
abil püütakse lahendada kindlakstehtud probleemid ja võimalikud ülesanded, mis
seisavad tollivaldkonnas ees järgmisel aastakümnel. Programmi üldeesmärk on
tugevdada siseturgu tõhusa ja tulemusliku tolliliidu kaudu. Programmi erieesmärk edasiste tollivaldkonnaga
seotud probleemide nõuetekohaseks lahendamiseks liidus on toetada tolliliidu
toimimist eelkõige osalevate riikide, nende tolliasutuste, muude pädevate
asutuste, nende ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu. Programmi tähtsaimad
ülesanded on järgmised: 1.
toetada liidu õiguse ettevalmistamist, ühtset
kohaldamist ning tõhusat rakendamist eesmärgiga suurendada tolliliidu tõhusust,
tulemuslikkust ja ühtsust; 2.
tugevdada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet
seadusliku kaubanduse soodustamise, õigusnormide täitmise ja halduskoormusega
seotud kulude vähendamise ning kõlvatu konkurentsi eest kaitsmise kaudu; 3.
toetada tolli kodanike ja keskkonna kaitsmisel ning
ohutuse ja turvalisuse tagamisel; 4.
tagada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide
finants- ja majandushuvide kaitse; 5.
aidata kaasa tolliasutuste tõhusale toimimisele
nende haldussuutlikkuse suurendamise kaudu; 6.
võidelda maksupettuse vastu ning suurendada
konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust rahvusvaheliste organisatsioonide,
kolmandate riikide, muude valitsusasutuste, ettevõtjate ja nende
organisatsioonidega koostöö tegemise kaudu. 5.1.2. II peatükk: Toetuskõlblikud
meetmed Meetmed, mida
programmi raames rahastatakse, on sarnased praeguse programmi meetmetega,
nimelt: ·
ühismeetmed, mille eesmärk on vahetada teavet ja
häid tavasid programmis osalevate riikide tolliametnike vahel; ·
Euroopa infosüsteemid,[10] mis
hõlbustavad teabevahetust ja juurdepääsu ühistele andmetele; ·
koolitustegevus, mille eesmärk on suurendada
Euroopa tolliametnike pädevust. Teatavatesse meetmetesse on tehtud muudatusi. ·
Programmi „Customs 2020” lisatakse teatavad
uued ühismeetmetega seotud vahendid: ·
eksperdirühm on
struktureeritud koostöövorm, mille kaudu koondatakse teadmisi ja/või tehakse
konkreetset operatiivtööd. Eksperdirühm võib olla ajutine või alaline ning seda
toetatakse näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, taristu ja
seadmetega, et tagada meetme edukas rakendamine; ·
avaliku halduse suutlikkuse suurendamise
meetmetega toetatakse tolliasutusi, kellel esineb
konkreetseid probleeme, olgu selleks siis teadmiste vähesus, ekspertide puudus,
organisatsioonilised või muud puudused, mida saab lahendada teiste riikide
ja/või komisjoni ametnike võetavate spetsiaalsete toetusmeetmetega; ·
võrdlusanalüüside tegemist ja juhtrühmi enam ühismeetmete loetelus eraldi märgitud ei ole, kuna neid võib vastavalt
lugeda erieesmärgiga projektirühmaks või täiustamisvõimaluste leidmisega seotud
parimate tavade väljaselgitamiseks või teatava valdkonna programmimeetmete
kooskõlastamiseks ja juhtimiseks. ·
Euroopa infosüsteemide puhul on IT-varad ja
-teenused, mis on seotud mõne liikmesriigiga või kõigi liikmesriikidega ja
mille omanik või ostja on komisjon, uues programmis määratletud ELi
komponentidena. Kõnealuseid ELi komponente kirjeldatakse kavandatud õigusakti
lisa punktis 2. Liikmesriikide komponendid on kõik need, mis ei ole ELi
komponendid. Neid arendavad, paigaldavad ja käitavad ning seega ka
rahastavad ja nende eest vastutavad liikmesriigid. ELi komponentide uuesti määratlemisel tuleks
arvesse võtta muutuvaid IT-süsteemide arendamise tavasid. Praegu vastutab iga
liikmesriik oma riigi süsteemi rakendamise eest vastavalt ühisele tehnilisele
kirjeldusele, mistõttu on igal süsteemil 27 arendust, 27 kauplejatele suunatud
liidest, 27 arenduskava ja 27 projekti või toimimisega seotud probleemide
kogumit jne. Eelkõige majandus- ja finantskriisi arvesse võttes leiab komisjon,
et IT-süsteeme tuleks arendada tõhusamalt. Sellise arengu eesmärk on ühtsustada andmeid ning
eeskirjade kohaldamist, minnes järk-järgult üle ühisele IT-arendusele
(oskusteave, andmed, IT-komponendid). Sellega saavutatakse näiteks
äriprotsesside modelleerimise ja paremate kvaliteedinõuete kaudu paremad
töömeetodid ja kauplejatele suunatud liideste ühtlustamise kaudu suurem
standardsus. ELi komponentide uus käsitlus vähendab arendus- ja kasutuselevõtukavade
erinevuse ohtu. See annab ka lisavahendid projektide lõplikuks vormistamiseks,
sest ühise kava kasutamisel puudub oht, et kogu projekti kasutuselevõtmise
määrab arendusahela kõige aeglasem lüli. 5.1.3. IV peatükk: rakendamine Selleks et tagada käesoleva määruse
rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda
rakendamisvolitused. Sel juhul võetakse vastu iga-aastane tööprogramm Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011
(millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad
liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes)[11] artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse
kohaselt. 5.2. Lihtsustamine 5.2.1. Kuidas soodustab ettepanek
lihtsustamist? (a)
Kooskõla finantsmäärusega Programmi ettepanek on finantsmääruse ja selle
rakendusaktidega täielikult kooskõlas. Programmi elluviimisel kasutatavad
peamised rahastamisvahendid on toetused ja hanked. Programm hõlmab komisjoni
finantsmääruse läbivaatamise ettepanekus kavandatud lihtsustamismeetmeid,
eelkõige ühekordsete maksete, kindlate määrade ja ühikuhindade kasutamist.
Võttes arvesse programmi raames tasutavate majutus- ja sõidukulude käsitlemise
tähtsust, võetakse programmi raames kasutusele uues finantsmääruses kõnealuse
valdkonnaga seoses väljapakutud lihtsustamismeetmed. (b)
Kooskõla programmidega „Customs 2013” ja „Fiscalis 2013”
Eelmiste programmide „Customs” ja „Fiscalis”
haldamine oli omavahel täielikult kooskõlas, tuginedes ühesugustele
hanke-eeskirjadele ja toetusmudelitele ning ühistele juhtimissuunistele ja
IT-põhistele süsteemidele. Juhtimismudel hõlmab selget ja lihtsat
programmimeetmete korraldamise menetlust. Komisjoni programmijuhtimisrühma
abistavad eri tolli- ja maksuasutuste programmijuhtimisrühmad, kes tegutsevad
liikmesriikide tolli- ja maksuametnike abistajate ja esmaste kontaktisikutena.
Juhtimismudel võimaldab rakendada meetmeid lühikese aja jooksul, reageerida
kiiresti uutele vajadustele ja tagada samal ajal eri meetmete kooskõla.
Liikmesriigid väljendasid vahehinnangus rahulolu programmi juhtimismudeliga. Võttes arvesse kõnealuste programmide suurt
omavahelist kooskõla ja asjaolu, et ettepanekuga peab 2014.–2020. aasta
mitmeaastases finantsraamistikus[12]
kaasnema lihtsustamine, pakkus komisjon programmide „Customs 2013” ja „Fiscalis
2013” jätkuks algselt välja üheainsa programmi nimega „Fiscus”[13]. Kuna
kõik liikmesriigid olid kavandatud programmi kaheks jagamise poolt, esitas
komisjon, kes endiselt oli sellise kaheks jagamise vastu, muudetud ettepaneku,
mis hõlmab eraldi õigusakte programmide „Customs 2020” ja „Fiscalis 2020”
kohta. Olenemata nende kahe õigusakti kehtestamisest on komisjoni esmatähtis
ülesanne säilitada kahe kõnealuse programmi kooskõla ning vajaduse korral
püüeldakse selle eesmärgi poole ka programmide „Customs 2020” ja „Fiscalis 2020”
rakendamisel. (c)
Kas kaaluti programmi rakendamise delegeerimist? Kaaluti võimalust rakendada tulevast programmi rakendusameti
kaudu. Ametile võiks anda volitused selliste ülesannete täitmiseks nagu
programmi raames rakendatavate meetmete valimine, meetmete halduslik
ettevalmistamine ja järelkontroll, meetmete järelevalve, toetused ja
IT-süsteemide hanked. Selline rakendusamet oleks siiski lisalüli
juhtimisstruktuuris, mis suurendab uute haldusmenetluste lisandumise tõttu
koordineerimise ja kontrollimise kulusid ning muudab otsustamise keerukamaks ja
aeglasemaks. See kahjustaks ka komisjoni oskusteabe taset ja lisaks
haldusaspektidele suurendaks sisu killustumise ohtu. See võimalus ei tooks
eeldatavat kasu äritegevusele ja jäeti seetõttu kõrvale. Teise võimalusena kaaluti ka kõikide
asjakohaste IT-alaste meetmete, v.a CCN/CSI võrk ja sellega seotud
teenused, üleandmist liikmesriikide ametiasutustele. Selle stsenaariumi
puhul valitseb väga suur oht, et järk-järgult tekib vajadus luua rohkem
keskjuhtimisstruktuure. Selle mõju oleks sarnane programmide lõpetamise mõjuga
ning see ohustaks tolliasutuste töö tõhusust ja tulemuslikkust, seaks kahtluse
alla tolliliidu ühtsuse ja seega kauplejate ühesuguse kohtlemise. Võttes
arvesse kahjulikku mõju programmi tulemustele ja toimimisele, jäeti ka see
stsenaarium kõrvale. (d)
Kas programmi rakendamisel kasutatakse ühiseid
IT-vahendeid, et vähendada toetusesaajate ja töövõtjate halduskoormust? Programmides „Customs 2013” ja „Fiscalis 2013”
juba kasutatakse vahendeid, mis hõlbustavad programmimeetmete ja nendega seotud
kulude haldamist ühise tegevusaruandlusvahendi (ART) abil. Neid kasutatakse ka
edaspidi. 5.2.2. Ettepaneku tulemuste hindamine Programmi tulemuslikkust hinnatakse ühtse
tõhusus-, mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate kogumi alusel, mis on seotud
programmi üld- ja erieesmärkide ning tähtsaimate ülesannetega ja komisjoni
halduskavaga. Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate üksikasjalik loetelu
esitatakse mõjuhinnangus. Programmi teatavate väljundite jaoks on komisjon
kindlaks määranud eeldatavad tulemused, ülejäänud saavutatakse programmi
„Customs 2013” raames rakendatavate meemetega. Enne programmi
„Customs 2020” rakendamise alustamist määrab komisjon kindlaks kõikide
väljundite eeldatavad tulemused ja esitab need programmikomiteele. 5.2.3. Kas programmi ettepanek on
kooskõlas komisjoni üldise poliitikaga Programm aitab
saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, tugevdades ühtset turgu,
suurendades avaliku sektori tööviljakust, toetades tehnika arengut ja
innovatsiooni haldusasutustes ning edendades tööhõivet. Programm toetab Euroopa
digitaalarengu tegevuskava[14]
juhtalgatusi ning uute oskuste ja töökohtade tegevuskava[15]
juhtalgatust. Samuti toetab programm ühtse turu akti[16] ning
edendab majanduskasvu ja innovatsiooni, tagades intellektuaalomandi õiguste
kaitse piiril kooskõlas hiljutise põhjaliku intellektuaalomandiõigusi käsitleva
strateegiaga[17].
Liidu ja liikmesriikide finants- ja majandushuvide kaitsmiseks toetab programm
tollimaksude ning mitmesuguste kaubandusmaksude kogumist ning ühisjõupingutusi
pettusega võitlemisel[18].
Tolliliit on ELi kaubanduspoliitika operatiivharu ja seega aitab programm kaasa
kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute rakendamisele, maksude kogumisele ja
kaubandusmeetmete (näiteks päritolueeskirjade), embargode ja muude piirangute
kohaldamisele kooskõlas ELi kaubandusstrateegiaga[19]. Hiljuti
usaldati tollile ka keskkonnakaitsja ülesanded (mis on muu hulgas seotud jäätmete
ebaseadusliku ekspordi, kemikaalide, osoonikihti kahandavate ainete,
ebaseadusliku metsaraie ja CITESi konventsiooniga). Lisaks aitavad tollimeetmed
ning tolli, politsei ja muude õiguskaitseasutuste vaheline koostöö suurendada
ELi sisejulgeolekut, nagu on sätestatud sisejulgeoleku strateegia tegevuskavas[20] ja
Stockholmi programmi tegevuskavas[21]. 2011/0341/a (COD) Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu
tollialane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Customs 2020”) ning
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artiklit 33, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Enne 2014. aastat
rakendatud mitmeaastane tollialane tegevusprogramm on aidanud märkimisväärselt
hõlbustada ja tugevdada liidu tolliasutuste koostööd. Paljud tolli
valdkonnas rakendatud meetmed on piiriülesed, hõlmates ja mõjutades
kõiki 27 liikmesriiki, ja seetõttu ei saa üksikud liikmesriigid neid
tulemuslikult ja tõhusalt rakendada. Komisjoni rakendatava programmiga
„Customs 2020” luuakse liikmesriikidele kõnealuse koostöö arendamiseks
liidu raamistik, mis on kulutõhusam kui oleksid igas liikmesriigis eraldi kahe-
või mitmepoolselt loodavad koostööraamistikud. Seetõttu on asjakohane tagada
kõnealuse programmi jätkumine uue programmi kehtestamisega samas valdkonnas. (2) Programmi meetmed, st Euroopa
infosüsteemid, tolliametnike ühismeetmed ning ühised koolitusalgatused, aitavad
eeldatavasti ellu viia Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava
majanduskasvu strateegiat[22].
Programmi raames luuakse raamistik meetmetele, mille eesmärk on tagada
tõhusamad tolliasutused, suurendada ettevõtjate konkurentsivõimet, edendada
tööhõivet ja kaitsta liidu finants- ja majandushuve ning seega aitab ta
aktiivselt tugevdada tolliliidu toimimist. (3) Selleks et toetada kolmandate
riikide ühinemist ja assotsieerumist, peaks programm olema teatavatel
tingimustel avatud osalemiseks ühinevatele riikidele, kandidaatriikidele,
võimalikele kandidaatriikidele ja Euroopa naabruspoliitika[23]
partnerriikidele. Võttes arvesse maailma majanduse üha suuremat seotust,
nähakse programmiga ka edaspidi ette välisekspertide, nagu kolmandate riikide
ametnike, rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate või tegutsevate
ettevõtjate teatavatesse meetmetesse kaasamise võimalus. Liidu välisasjade ja
julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi alluvusse loodud
Euroopa välisteenistus võib hõlbustada poliitika kooskõlastamist ja ühtsemat
kujundamist nii kahe- kui ka mitmepoolselt valdkonnas, mis on ELi välisstrateegiate
ja välistegevuse asjakohane osa. (4) Programmi eesmärkide
seadmisel on võetud arvesse kindlakstehtud probleeme ja ülesandeid, mis
seisavad tollivaldkonnas ees järgmisel aastakümnel. Programmil peaks ka
edaspidi olema tähtis roll sellistes olulistes valdkondades nagu liidu
tolliõiguse ja sellega seotud õiguse ühtne rakendamine. Lisaks on programmi
keskne ülesanne kaitsta liidu finants- ja majandushuve, tagada ohutus ja
turvalisus, hõlbustada kaubandust, tehes muu hulgas ühisjõupingutusi pettusega
võitlemisel, ning suurendada tolliasutuste haldussuutlikkust. (5) Enne 2014. aastat kasutatud
programmivahendid osutusid asjakohasteks ja seepärast need säilitati. Võttes
arvesse vajadust struktureeritumat operatiivkoostööd võimaldavate vahendite
järele on lisatud täiendavad vahendid, nagu liidu ja liikmesriikide
ekspertidest moodustatud eksperdirühmad, et täita ühiselt ülesandeid
konkreetsetes valdkondades, ning avaliku halduse suutlikkuse suurendamise
meetmed eriabi pakkumiseks sellistele osalevatele liikmesriikidele, kelle
haldussuutlikkust on vaja suurendada. (6) Euroopa infosüsteemid
mängivad äärmiselt tähtsat rolli liidu tollisüsteemide tugevdamisel ja seetõttu
tuleks neid ka edaspidi programmi raames rahastada. Lisaks tuleks ette näha
võimalus lisada programmi ka liidu õigusaktide alusel loodud uued tolliga
seotud infosüsteemid. Euroopa infosüsteemid peaksid vajaduse korral põhinema
ühistel arengumudelitel ja IT-arhitektuuril. (7) Programmi raames tuleks
suurendada ka inimeste pädevust ühiskoolituste korraldamise kaudu.
Tolliametnikud peavad koguma ja ajakohastama oma teadmisi ja oskusi, mida liit
vajab. Programm peaks olema esmatähtis, et suurendada tolliametnikele ja
ettevõtjatele mõeldud suuremate koolitustoetuste kaudu inimeste suutlikkust.
Liidu praegune ühine koolituspoliitika, mis põhineb peamiselt e-õppe
tsentraliseeritud arendamisel, tuleks arendada mitmetahuliseks liidu
koolitusalaseks toetusprogrammiks. (8) Programm peaks hõlmama
seitsmeaastast ajavahemikku, et selle kestus oleks kooskõlas nõukogu [kuupäev]
määruses (EL) nr xxx, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik
aastateks 2014–2020, sätestatud mitmeaastase finantsraamistikuga[24]. (9) Terveks programmi elluviimise
ajaks tuleks sätestada rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele
institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX/YY/201Z eelarvedistsipliini ja
usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe
punkti 17 tähenduses. (10) Vastavalt 2010. aasta eelarve
läbivaatamist käsitleva teatise[25]
kohasele komisjoni kohustusele muuta rahastamisprogrammid ühtsemaks ja
lihtsamaks tuleks juhul, kui programmiga ette nähtud meetmetel on eri
rahastamisvahenditega ühised eesmärgid, jagada ressursse teiste liidu
rahastamisvahenditega, välistades siiski kahekordse rahastamise. Käesoleva
programmi raames võetud meetmetega tuleks tagada liidu vahendite kasutamise
ühtsuse tolliliidu toimimise toetamisel. (11) Käesoleva määruse
rahastamiseks vajalikke meetmeid tuleks võtta kooskõlas nõukogu [kuupäev]
määrusega (EÜ, Euratom) nr xxx/20xx (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes
kohaldatava finantsmääruse kohta) ja komisjoni [kuupäev] määrusega (EÜ,
Euratom) nr xxx/20xx, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom)
nr xxx/20xx rakendamise üksikasjalikud eeskirjad (lisada viide uuele
finantsmäärusele ja selle rakendusaktile). (12) Liidu finantshuve tuleb kogu
kulutuste tegemise tsükli jooksul kaitsta asjakohaste meetmetega, sh eeskirjade
eiramise vältimise, avastamise ja uurimise, kaotatud, valesti makstud või
vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmise ja vajaduse korral trahvide abil. (13) Selleks et tagada ühetaolised
tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused
iga-aastaste tööprogrammide kehtestamiseks. Neid
volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari
2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja
üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme,
mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[26]. (14) Kuna võetava meetme eesmärki,
nimelt luua mitmeaastane programm tolliliidu toimimise parandamiseks, ei suuda
liikmesriigid piisaval määral saavutada, sest nad ei saa teha programmi
rakendamiseks vajalikku tõhusat koostööd ja tegevust tulemuslikult
kooskõlastada, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu
artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (15) Komisjoni peaks käesoleva
programmi rakendamisel abistama programmi „Customs 2020” komitee. (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri
1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)
reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist
liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide
määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001
(üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides
ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) reguleeritakse
isikuandmete töötlemist, mida komisjon teostab käesoleva määruse alusel ning
Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. Pädevad asutused peaksid teavet
vahetama ja edastama kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud
isikuandmete edastamise eeskirjadega ning komisjon peaks teavet vahetama ja
edastama kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise
eeskirjadega. (17) Käesoleva määrusega tuleks
asendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsus nr 624/2007/EÜ,
millega kehtestatakse ühenduse tollialane tegevusprogramm (Toll 2013)[27]. Nimetatud
otsus tuleks seega kehtetuks tunnistada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk
Üldsätted Artikkel 1
Reguleerimisese 1. Tolliliidu toimimise
toetamiseks luuakse mitmeaastane tegevusprogramm „Customs 2020” (edaspidi
„programm”). 2. Programm hõlmab ajavahemikku 1.
jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Artikkel 2
Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)
„tolliasutused” – tollieeskirjade kohaldamise eest
vastutavad asutused; (2)
„väliseksperdid” – (a)
valitsusasutuste esindajad, sh kolmandate riikide
valitsusasutuste esindajad, kes ei osale programmis vastavalt artikli 3
lõike 2 punktidele 1 ja 2; (b)
ettevõtjad ja nende organisatsioonid; (c)
rahvusvaheliste ja muude asjakohaste
organisatsioonide esindajad. Artikkel 3
Programmis osalemine 1. Programmis osalevad riigid on
liikmesriigid ja lõikes 2 osutatud riigid, kes täidavad kõnealuses lõikes
sätestatud tingimusi. 2. Programmis võivad osaleda
järgmised riigid: (1)
ühinemiseelse strateegia raames abi saavad ühinevad
riigid, kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid vastavalt nende riikide
Euroopa Liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud
vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes ja muudes sarnastes
lepingutes; (2)
Euroopa naabruspoliitika partnerriigid, tingimusel
et nende riikide asjakohased õigusaktid ja haldusmeetodid on piisavalt
ühtlustatud liidu vastavate õigusaktide ja haldusmeetoditega. Asjaomased
partnerriigid osalevad programmis vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende
riikidega kindlaks pärast nende riikide osalemist liidu programmides
käsitlevate raamkokkulepete sõlmimist. Artikkel 4
Programmimeetmetes osalemine Väliseksperte võidakse kutsuda teatavates
programmi raames võetavates meetmetes, kui see on kasulik artiklis 5
osutatud eesmärkide saavutamiseks. Komisjon valib kõnealused eksperdid
konkreetse meetme jaoks asjakohaste oskuste, kogemuse ja teadmiste alusel. Artikkel 5
Üld- ja erieesmärk 1. Programmi üldeesmärk on
tugevdada siseturgu tõhusa ja tulemusliku tolliliidu kaudu. 2. Programmi erieesmärk on
toetada tolliliidu toimimist eelkõige osalevate riikide, nende tolliasutuste,
muude pädevate asutuste, nende ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu. 3. Selle eesmärgi saavutamist
hinnatakse järgmiste näitajate alusel: (1)
Euroopa infosüsteemide juurdepääs ühisele
teabevõrgule; (2)
programmimeetmetes osalejate ja programmi
kasutajate tagasiside. Artikkel 6
Tähtsaimad ülesanded Programmi tähtsaimad ülesanded on järgmised: (1)
toetada liidu õiguse ettevalmistamist, ühtset
kohaldamist ning tõhusat rakendamist eesmärgiga suurendada tolliliidu tõhusust,
tulemuslikkust ja ühtsust; (2)
tugevdada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet
seadusliku kaubanduse soodustamise, õigusnormide täitmise ja halduskoormusega
seotud kulude vähendamise ning kõlvatu konkurentsi eest kaitsmise kaudu; (3)
toetada tolli kodanike ja keskkonna kaitsmisel ning
ohutuse ja turvalisuse tagamisel; (4)
tagada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide
finants- ja majandushuvide kaitse; (5)
aidata kaasa tolliasutuste tõhusale toimimisele
nende haldussuutlikkuse suurendamise kaudu; (6)
võidelda pettuse vastu ning suurendada
konkurentsivõimet, ohutust ja turvalisust rahvusvaheliste organisatsioonide,
kolmandate riikide, muude valitsusasutuste, ettevõtjate ja nende
organisatsioonidega tehtava koostöö tugevdamise kaudu. II peatükk
Toetuskõlblikud meetmed Artikkel 7
Toetuskõlblikud meetmed Programmi raames antakse artiklis 14 osutatud
iga-aastases tööprogrammis sätestatud tingimustel rahalist toetust järgmistele
meetmetele: (1)
ühismeetmed: (a)
seminarid ja õpikojad; (b)
projektirühmad, kuhu üldjuhul kuulub piiratud arv
riike ja kes tegutsevad piiratud aja jooksul, et saavutada eelnevalt kindlaksmääratud
eesmärke ja täpselt kirjeldatud tulemusi; (c)
osalevate riikide või kolmandate riikide
korraldatud töövisiidid, mis võimaldavad ametnikel omandada või täiendada
oskusi ja teadmisi tollivaldkonnas; kolmandates riikides korraldatud
töövisiitide puhul on programmi raames toetuskõlblikud ainult sõidu- ja
elamiskulud (majutuskulud ja päevaraha); (d)
kontrollid, mida teevad komisjoni ja osalevate
riikide ametnikest moodustatud ühisrühmad, et analüüsida tollipraktikat, teha
kindlaks kõik eeskirjade rakendamisel esinevad probleemid ning esitada vajaduse
korral ettepanekuid liidu eeskirjade ja töömeetodite kohandamiseks; (e)
alaliste või ajutiste struktureeritud
koostöövormidena toimivad eksperdirühmad, kes koondavad asjatundjate arvamusi,
et täita ülesandeid konkreetsetes valdkondades või teevad operatiivtööd ja keda
toetatakse näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, taristu ja
seadmetega; (f)
haldussuutlikkuse suurendamise ja toetamise
meetmed; (g)
uuringud; (h)
teabevahetusprojektid; (i)
mis tahes muu tegevus, mis toetab artiklites 5 ja 6
sätestatud erieesmärkide ja tähtsaimate ülesannete täitmist; (2)
IT-suutlikkuse suurendamine: lisa punkti 1
kohase Euroopa infosüsteemi ning liidu õigusaktide alusel loodud uute Euroopa
infosüsteemide ELi komponentide arendamine, hooldamine, käitamine ja kvaliteedi
kontroll; (3)
inimeste pädevuse suurendamine:
ühiskoolitusmeetmed, mille eesmärk on toetada tolliga seotud vajalikke
ametialaseid oskusi ja teadmisi. Artikkel 8
Ühismeetmete rakendamist käsitlevad erisätted 1. Osalevad riigid tagavad, et
ühismeetmete rakendamises määratakse osalema ametnikud, kellel on nõuetekohased
teadmised ja kvalifikatsioon. 2. Osalevad riigid võtavad
ühismeetmete rakendamiseks vajalikke meetmeid, eelkõige suurendades teadlikkust
kõnealustest meetmetest ja tagades saavutatud tulemuste optimaalse kasutamise. Artikkel 9
Euroopa infosüsteemide rakendamist käsitlevad erisätted 1. Komisjon ja osalevad riigid
tagavad lisa punktis 1 osutatud Euroopa infosüsteemide arendamise,
käitamise ja nõuetekohase hooldamise. 2. Komisjon kooskõlastab
koostöös osalevate riikidega lisa punktides 1 ja 2 osutatud süsteemide ja
taristu ELi ja muude komponentide loomise ja toimimisega seotud aspektid, et
tagada nende toimivus, vastastikune ühenduvus ja pidev täiustamine. Artikkel 10
Ühiskoolitust käsitlevad erisätted 1. Vajaduse korral lõimivad
osalevad riigid ühiselt välja töötatud koolitussisu, sh e-õppe moodulid,
koolituskavad ja ühiselt kokku lepitud koolitusstandardid oma riiklikesse
koolituskavadesse. 2. Osalevad riigid tagavad, et
nende ametnikud läbivad ametialaste oskuste ja teadmiste omandamiseks vajaliku
põhi- ja täienduskoolituse vastavalt koolituskavale. 3. Osalevad riigid pakuvad
ametnikele keeleõpet, et tagada programmis osalemiseks vajalik piisav
keeleoskus. III peatükk
Finantsraamistik Artikkel 11
Finantsraamistik 1. Programmi rakendamise
rahastamispakett on 548 080 000 eurot (hetkehindades). 2. Programmi rahalistest
vahenditest võib katta ka programmi haldamiseks ja selle eesmärkide
saavutamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja
hindamise, eelkõige uuringute, asjatundjate kohtumiste, info- ja
kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine Euroopa Liidu
poliitilistest prioriteetidest, mis on seotud käesoleva määruse eesmärkidega)
seotud kulusid, infotöötlemisele ja -vahetusele keskendatud IT-võrkudega seotud
kulusid ning kõiki muid tehnilisi ja haldusabikulusid, mis komisjonile
programmi juhtimisel tekivad. Artikkel 12
Rahastamise viisid 1. Komisjon rakendab programmi
kooskõlas finantsmäärusega. 2. Artiklis 7 sätestatud
meetmetele ettenähtud liidupoolset rahalist toetust antakse järgmisel viisil: (1)
toetused; (2)
riigihankelepingud; (3)
artiklis 4 osutatud välisekspertide kulude
hüvitamine. 3. Toetuste kaasrahastamise määr
on kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, kui tegemist on sõidu- ja
majutuskulude, ürituste korraldamise kulude ja päevarahadega. Seda määra
kohaldatakse kõikide toetuskõlblike meetmete suhtes, v.a. eksperdirühmad. Selle
toetuskõlblike meetmete kategooria jaoks sätestatakse iga-aastases
tööprogrammis kohaldatav kaasrahastamise määr juhuks, kui meede vajab toetust. Artikkel 13
Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon võtab asjakohased
meetmed tagamaks, et käesoleva määruse kohaselt rahastatavate meetmete
rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu
ebaseadusliku tegevuse vältimise meetmete kohaldamisega ning tõhusa
kontrolliga, ja kui avastatakse rikkumine, siis alusetult makstud summade
tagasinõudmisega või vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate
rahaliste ja halduskaristustega. 2. Komisjonil või tema
esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja
kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on kõnealuse
programmi alusel rahastatud liidu vahenditest. 3. Euroopa Pettustevastane Amet
(OLAF) võib teha muu hulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse
(EÜ) nr 1073/1999 ning nõukogu 11. novembri 1996. aasta
määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/1996 (mis käsitleb komisjoni tehtavat
kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste
finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest)[28] sätetele
ja korrale, et teha kindlaks, kas seoses toetuslepingu, toetuse andmise otsuse
või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga on esinenud pettust,
korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab Euroopa Liidu
finantshuve. IV peatükk
Rakendamisvolitused Artikkel 14
Tööprogramm 1. Programmi rakendamiseks võtab
komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid, milles nähakse ette eesmärgid,
oodatavad tulemused, rakendamise meetod ja programmide kogumaht. Samuti
esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatav
ligikaudne summa ja rakendamise ligikaudne ajakava. Toetuste kohta on
tööprogrammides märgitud prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid ja
maksimaalne kaasrahastamismäär. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu
artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. 2. Iga-aastase tööprogrammi
koostamisel võtab komisjon arvesse ühist lähenemisviisi tollipoliitikale. Selle
lähenemisviisi vaatavad korrapäraselt läbi ja kehtestavad koostöös komisjon ja
liikmesriigid tollipoliitika töörühmas, kuhu kuuluvad liikmesriikide
tolliasutuste juhid või nende esindajad ja komisjon. Komisjon teavitab tollipoliitika töörühma
korrapäraselt programmi rakendamisega seotud meetmetest. Artikkel 15
Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab komitee.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele
viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. V peatükk
Järelevalve ja hindamine Artikkel 16
Järelevalve programmimeetmete üle Komisjon teostab koostöös osalevate riikidega
programmi ja programmimeetmete üle järelevalvet, et jälgida meetmete
rakendamist. Artikkel 17
Hindamine 1. Komisjon tagab programmi
vahe- ja lõpphindamise lõigetes 2 ja 3 osutatud aspektide suhtes. Tulemusi
kasutatakse tulevaste programmide võimaliku jätkamise, muutmise või peatamise
kohta otsuse tegemisel. Kõnealuseid hindamisi teeb sõltumatu välishindaja. 2. Komisjon esitab hiljemalt 2018.
aasta keskel vahehindamise aruande programmi meetmete eesmärkide saavutamise,
ressursside kasutamise tõhususe ja programmi Euroopa lisandväärtuse kohta.
Aruandes käsitletakse ka lihtsustamist, eesmärkide jätkuvat asjakohasust ja
programmi panust liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide
saavutamisse. 3. Komisjon esitab hiljemalt 2021.
aasta lõpuks lõpparuande lõikes 2 osutatud aspektide ning programmi
pikaajalise mõju ja selle jätkuvuse kohta. 4. Komisjoni taotluse korral
esitavad osalevad riigid talle kõik andmed ja kogu teabe, mis on vajalik
komisjoni vahe- ja lõpparuande koostamiseks. VI peatükk
Lõppsätted Artikkel 18
Kehtetuks tunnistamine Otsus nr 624/2007/EÜ tunnistatakse
kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014. Rahalised kohustused, mis on seotud kõnealuse
otsuse raames rakendatavate meetmetega, kuuluvad jätkuvalt kõnealuse otsuse
reguleerimisalasse kuni nende lõpuleviimiseni. Artikkel 19
Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist
2014. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
nimel president eesistuja LISA Euroopa infosüsteemid ja nende ELi
komponendid 1. Euroopa infosüsteemid on
järgmised: (1)
ühine teabevõrk/ühine süsteemiliides
(CCN/CSI – CCN2), CCNi mail3, CSI sild, http sild, CCNi lihtsustatud
kataloogisirvimise protokoll (LDAP) ja sellega seotud vahendid, CCNi portaal,
CCNi üle teostatav järelevalve; (2)
tugisüsteemid, eelkõige CCNi rakenduse
konfigureerimise vahend, tegevusaruandlusvahend (ART2), maksunduse ja
tolliliidu peadirektoraadi (DG TAXUD) veebipõhine elektrooniline
projektihaldusvahend (TEMPO), teenuste haldusvahend (SMT), kasutajate
haldussüsteem (UM), äriprotsessi juhtimise süsteem, kättesaadavuse
näidikupaneel ja AvDB, IT-teenuste haldamise portaal, kataloog ning kasutajate
juurdepääsuõiguste haldamine; (3)
programmi teavitus- ja teabevahetussüsteem (PICS); (4)
tollisüsteemid liikumise jälgimiseks, eelkõige
(uus) arvutipõhine transiidisüsteem ((N)CTS), NCTS TIR Venemaa jaoks,
ekspordikontrollisüsteem (ECS) ja impordikontrollisüsteem (ICS). Neid süsteeme
toetavad järgmised rakendused/komponendid: kolmandate riikidega teabe
vahetamise süsteem (SPEED- sild), SPEED Edifact konverteerimissõlm (SPEED-ECN),
SPEED standardkatserakendus (SSTA), transiidi standardkatserakendus (STTA),
transiidi katserakendus (TTA), tsentraliseeritud teenused/võrdlusandmed (CSRD2),
tsentraliseeritud teenuste/juhtimisinfosüsteem (CS/MIS); (5)
ühenduse riskijuhtimissüsteem (CRMS), mis hõlmab
riskiteabe vorme (RIF) ja ühisprofiilide CPCA funktsionaaldomeene; (6)
ettevõtjate süsteem (EOS), mis hõlmab ettevõtjate
registreerimist ja tuvastamist (EORI), volitatud ettevõtjaid (AEO),
liinilaevandusteenuseid (RSS) ja partnerriikide funktsionaaldomeenide
vastastikust tunnustamist. Selle süsteemi tugikomponent on geneeriline
veebiteenus; (7)
tariifisüsteem (TARIC3), mis on muude rakenduste,
nagu kvootide haldamise süsteemi (QUOTA2), järelevalve juhtimise ja jälgimise
süsteemi (SURV2), Euroopa siduva tariifiinfo süsteemi (EBTI3) ja Euroopa
keemiliste ainete tolliloetelu (ECICS2) võrdlusandmete süsteem. Kombineeritud
nomenklatuuri (CN) ja maksupeatamiste teabesüsteemi (SUSPENSIONS) rakendused
haldavad tariifisüsteemidega otseselt seotud õigusteavet; (8)
kontrollimiseks kasutatavad rakendused, eelkõige
näidiste käitlemise süsteem (SMS) ja töötlemisprotseduuride infosüsteem (ISPP); (9)
võltsimis- ja piraatlusevastane süsteem (COPIS); (10)
andmelevisüsteem (DDS2), millega hallatakse
internetis avalikult kättesaadavat teavet; (11)
pettustevastane infosüsteem (AFIS). 2. Euroopa infosüsteemide ELi
komponendid on: (1)
IT-varad, nagu süsteemide riistvara, tarkvara ja
võrguühendused, sh seotud andmete taristu; (2)
süsteemide arendamiseks, hooldamiseks,
täiustamiseks ja käitamiseks vajalikud IT-teenused; (3)
kõik muud komponendid, mida komisjon käsitab nende
tõhususe, turvalisuse ja ratsionaalsuse tõttu osalevatele riikidele ühisena. ETTEPANEKUTELE LISATAV
FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse
liik 1.4. Eesmärgid
1.5. Ettepaneku/algatuse
põhjendus 1.6. Meetme
kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud
eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve
ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus-
ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse
ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline
mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline
mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla
kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate
isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKULE
LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
Ettepanek:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu
tollialane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Customs 2020”) ning
tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ. 1.2. Asjaomased
poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
(ABM/ABB[29]) struktuurile 1404
Tollipoliitika 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus
käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist/ettevalmistavast meetmest[30] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva
meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus
käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Kavandatud programm
aitab kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu[31] strateegia
„Euroopa 2020” elluviimisele, 1) tugevdades ühtse turu toimimist, 2) luues
raamistiku, et toetada avaliku sektori tööviljakuse suurendamiseks võetavaid
meetmeid ning 3) andes tõuke tehnika arengule ja innovatsioonile liikmesriikide
ning Euroopa Liidu tolliasutustes. Tolliliit on siseturu
jaoks ülitähtis. Kolmandatest riikidest pärit kaupade sisenemisel
piirideta siseturule ja seal vabasse ringlusse lubamisel tuleb täita
formaalsusi ja muid nõudeid; pärast seda võivad need ELi sees vabalt liikuda.
Ühiseid eeskirju ja määrusi ühetaoliselt kohaldades toetab toll õiglaste ja
konkurentsivõimeliste tingimuste arengut siseturul. Toetatakse majanduskasvu ja
innovatsiooni siseturul, näiteks piiril intellektuaalomandi õigusi kaitstes (vt
ka Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldine kava[32]
ja hiljuti komisjoni poolt vastu võetud uus intellektuaalomandi õiguste
kaitsmist siseturul käsitlev strateegia). Hiljuti siseturu tuleviku teemal
üldsusega konsulteerimise käigus saadud vastused[33]
näitavad, et asjaomase majandusharu ühenduste ootused täiendavate võltsimise ja
piraatluse vastaste ELi meetmetega seoses on suured. Intellektuaalomandi
õigustega seotud tollitegevuse statistika kinnitab,[34] et
tollil on intellektuaalomandi õiguste tõhusal kaitsmisel ülitähtis roll. Lisaks
toetab programm tolliliidu raames mitmesuguseid eri poliitikameetmeid. Näiteks
ELi ja liikmesriikide finantshuvide kaitsmine tollimaksude ning
mitmesuguste kaubanduslike tasude ja maksude kogumise kaudu ja ühiste
jõupingutuste tegemine pettusega võitlemiseks. 2010. aastal moodustasid
traditsioonilised omavahendid[35]
umbes 12,3 % (15,7 miljardit eurot) ELi eelarvest. Tolliliit on ELi kaubanduspoliitika
operatiivharu, mis tegeleb kahe- ja mitmepoolsete kaubanduslepingute
rakendamise, maksude kogumise ja kaubandusmeetmete (näiteks
päritolueeskirjade), embargode ja muude piirangute kohaldamisega. 2010. aasta
novembris avaldatud aruteludokumendis „Kaubandus, majanduskasv ja
maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia
keskne teema”[36]
tutvustatakse kahepoolsete lepingute raames ja Maailma Tolliorganisatsiooni
vahendusel toimuva rahvusvahelise tollikoostöö kava. Seal rõhutatakse, et
tõhusad tolliprotseduurid aitavad vähendada õigusnormide täitmisega seonduvaid
kulusid, soodustavad seaduslikku kaubandust ja aitavad võidelda ohtudega, mis
on seotud turvalisuse ja ohutuse ning intellektuaalomandi õiguste rikkumisega. Tolliliidu tähtsus ELi sisejulgeoleku
tagamisel on pidevalt suurenenud ja suureneb veelgi vastavalt sisejulgeoleku
strateegia tegevuskavale[37]
ja Stockholmi programmi tegevuskavale[38]. Lisaks aitavad tollimeetmed ning
tolli, politsei ja muude õiguskaitseasutuste vaheline koostöö saavutada üldisi
julgeolekueesmärke, nagu võitlus rahapesu, piiriülese organiseeritud
kuritegevuse ja terrorismiga. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise
juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Asjaomane
tegevusala vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile on
tollipoliitika (1404). Programmi erieesmärk on järgmine: toetada tolliliidu toimimist eelkõige osalevate
riikide, nende tolliasutuste, muude pädevate asutuste, nende ametnike ja
välisekspertide koostöö kaudu. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline
peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Tolli
seisukohast leppisid liikmesriigid ELile volituste üleandmisega – tolliliit
kuulub ELi ainupädevusse – ipso facto kokku, et tolli valdkonnas on parem
rakendada meetmeid ELi tasandil. Tolliliidu piisavalt nõuetekohast
toimimist ELi õigusraamistik iseenesest siiski ei taga. Tuleb rakendada
programmis „Custom” sätestatud toetavaid kõrvalmeetmeid, et tagada ELi
tollialaste õigusaktide ühtne ja kooskõlaline kohaldamine, et kauplejate
kohtlemine, pettuse vältimine ja õiguslikud kohustused oleksid ühesugused. Lisaks
on paljud tolli valdkonna meetmed piiriülese iseloomuga, hõlmates ja mõjutades
kõiki 27 liikmesriiki, ja seetõttu ei saa üksikud liikmesriigid neid
tulemuslikult ja tõhusalt rakendada. ELi meede on vajalik, et anda tollitööle
Euroopa mõõde, vältida siseturu moonutusi ja toetada ELi piiride tõhusat
kaitset. Solidaarsus
ja vastutuse jagamine on tolliliidu rahastamise aluspõhimõtted. Olukord, kus
vajadus tõhusate meetmete järele on suurem kui konkreetse liikmesriigi
suutlikkus neid võtta, kahjustab liitu tervikuna. ELi sekkumine on vajalik, et
säilitada ELi avalik hüve juhul, kui üksikud liikmesriigid ei suuda ELi
vajadusi (näiteks julgeolekuvajadusi) nõuetekohaselt täita. Sellisel juhul
tähendab ELi meede, et ühiselt rahastatakse tehnilise suutlikkuse
suurendamist, et oleks tagatud tõhus kontroll, olenemata sellest, et teatavate
liikmesriikide vahendid on piiratud. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste
näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Programmi
meetmete üle teostatakse järelevalvet, et tagada programmi rakendamise
eeskirjade ja menetluste nõuetekohane kohaldamine ja kontrollida, kas programmi
eesmärgid suudetakse saavutada. Võetakse kasutusele järelevalveraamistik, sh
sekkumisloogika, terviklik näitajate kogum, hindamismeetodid, andmekogumiskava,
selge ja liigendatud aruandlus- ja järelevalveprotsess ning vahe- ja
lõpphindamine. Programmi
tulemuslikkust hinnatakse ühtse tõhusus-, mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate
kogumi alusel, mis on seotud programmi üld- ja erieesmärkide ning tähtsaimate
ülesannetega ja komisjoni halduskavaga. Mõju-, tulemus- ja väljundinäitajate
üksikasjalik loetelu esitatakse mõjuhinnangus. Maksunduse ja tolliliidu
peadirektoraat on kindlaks määranud teatavate programmi väljundite eesmärgid.
Teisi ei ole praegusel hetkel veel võimalik kindlaks määrata. Kõnealuste
väljundite eesmärgid määratakse kindlaks enne, kui maksunduse ja tolliliidu
peadirektoraat alustab „Customs 2020” programmi elluviimist, ja esitatakse
programmikomiteele heakskiitmiseks iga-aastase tööprogrammi menetluse raames. Üld- ja erieesmärkide saavutamist hinnatakse
muu hulgas selle põhjal, milline on Euroopa infosüsteemide juurdepääs ühisele
teabevõrgule. Eesmärk on 97 %-line juurdepääs. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
1.5.1. Lühi- või pikaajalises
perspektiivis täidetavad vajadused Ettepanek
toetab strateegiat „Euroopa 2020” strateegiat ja punktis 1.4.1 kirjeldatud
mitmesuguste muude liidu õigusaktide rakendamist. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
lisandväärtus Nagu
seletuskirja punktis 3.2 on üksikasjalikult kirjeldatud, on liidu tasandil
meetmete võtmine kasulikum kui 27 liikmesriigi tasandil. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
saadud õppetunnid Majanduslikel
põhjustel on ELi tasandi meede palju tõhusam. Tollikoostöö tugisammas on ainult
sel eesmärgil kasutatav turvaline teabevõrk, mida kasutatakse alates 1990. aastate
alguses elluviidud esimestest tollikoostöö programmidest. Teabevõrk ühendab
omavahel liikmesriikide tolliasutusi umbes 5 000[39]
ühenduspunktis. Ühine IT-võrk tagab, et iga riigisisene asutus peab mis
tahes teabe vahetamiseks võtma ühise taristuga ühendust vaid üks kord. Sellise
taristu puudumise korral peaksid liikmesriigid iga liikmesriigi süsteemiga 26
korda ühendust võtma. Programmi
muudeks nurgakivideks on meetmed, mis viivad tolliametnikud kokku, et näiteks
vahetada parimaid tavasid, õppida üksteiselt, analüüsida probleeme või koostada
suuniseid. Kui liikmesriigid oleksid pidanud üksteiselt õppima väljaspool programmi
oma tegevusi arendades, oleksid nad loonud enda vahendid ja töömeetodid.
Puuduks tegevuste koostoime ja 27 liikmesriigi tasandil ei oleks
süstemaatiliselt rakendatud ühismeetmeid. On palju tõhusam, kui komisjon
tegutseb programmi toel meetmete vahendajana osalevate riikide vahel. Programmil
on veel üks tähtis mittemateriaalne lisaväärtus. Programm on aidanud luua ühise
huvi tunde, suurendanud vastastikust usaldust ja loonud liikmesriikide vahel
ning liikmesriikide ja komisjoni vahel tahte tollivaldkonnas koostööd
teha. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
muude asjaomaste meetmetega Võimaluse
korral hallatakse programme „Fiscalis 2020” ja „Customs 2020” omavahel
kooskõlas. Neil programmidel on ühine Euroopa IT-süsteemide rakendamise võrk,
veebipõhise koostöö ühine platvorm (PICS) ja ühine tegevusaruandlusvahend (ART2).
Programmides kasutatakse ka ühiseid inimsuutlikkuse suurendamise metoodikaid. Ühe
tolli valdkonnas välja töötatud poliitikastsenaariumiga nähakse ette rahalise
abi andmine liikmesriikide tolliasutustele seadmete ostmiseks ja tehnilise
suutlikkuse suurendamiseks. Programmi „Customs 2020” raames eraldi
rahastamiskava väljatöötamise asemel võivad liikmesriigid taotleda sel
eesmärgil toetust muudest programmidest, sh regionaalsetest struktuurifondidest.
Siseasjade
peadirektoraadi programmide „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine”
(ISEC) ja „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks
valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” (CIPS)[40]
vahehindamisel leiti, et programmide „Customs” ja „Fiscalis” 2013. aasta
juhtimismudel „pakub kõige paremaid võimalusi ISEC/CIPS programmide juhtimise
parandamiseks, sest see võimaldab kiiresti ja paindlikult reageerida
operatiivvajadustele. Üleeuroopaliste
IT-süsteemide kese on CCN/CSI võrk, mida kasutab ka OLAF rikkumisi ja
pettusi käsitleva teabe vahetamiseks (ja säilitamiseks). Nii saavad mõlemad
peadirektoraadid kasu mastaabisäästust. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud
kestusega ettepanek/algatus –
¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020 –
X Finantsmõju avaldub
ajavahemikul 2014–2023 (ajavahemikul 2021–2023 ainult maksete assigneeringute
puhul) ¨ Piiramatu kestusega
ettepanek/algatus –
rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
AAAA–AAAA, –
millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud
eelarvetäitmisviisid[41] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: ¨ rakendusametitele ¨ ühenduste asutatud asutustele[42] ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
osutavatele asutustele ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete
rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös
liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme
eelarvetäitmisviisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused / 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse
eeskirjad Täpsustage tingimused
ja sagedus. Programmi meetmete üle teostatakse järelevalvet,
et tagada programmi eeskirjade ja menetluste nõuetekohane rakendamine
(auditiüksus). Ühismeetmete ettepanekute üle teostatakse pidevat järelevalvet
veebipõhise andmebaasi (tegevusaruandlusvahend (ART2)) kaudu, mis sisaldab
ettepanekuid ja vastavaid meetmeid. Sama vahendi abil saavad programmi raames
toetuse saajad, st liikmesriikide tolliasutused esitada elektrooniliselt
aruandeid ühismeetmetes osalemiseks eraldatud toetusest rahastatud kulude
kohta. Liikmesriigid peavad tegevusaruandlusvahendi kaudu saatma komisjonile
igal aastal finantsaruande. Riigihangete
kaudu rahastatavate IT- ja koolitussuutlikkuse suurendamise meetmete suhtes
kohaldatakse standardseid aruandluse ja järelevalve eeskirju. Programmi
hinnatakse kaks korda. Vahehindamise tulemused esitatakse 2018. aasta keskel
ja programmi lõpphindamise tulemused 2021. aasta lõpus. Liikmesriigid kui
peamised programmi raames toetuse saajad koguvad olulise osa andmetest,
esitades teabe kas üksikute vahendite tasandil (peamiselt ART2 kaudu) või
programmi üldisema mõju kohta (kas arvamusuuringus osaledes või aruandeid
esitades). Siiani
oli olemasolevate programmide hindamine suunatud valdavalt programmi esmastele
sidusrühmadele, st tolliasutustele ning nende ekspertidele, kes on programmi
sihtrühmad. Võttes arvesse seda, kui tähtis on küsida ka programmivälistelt
sidusrühmadelt (st ettevõtjatelt), kuidas programm neid mõjutab ja millist kasu
nad saavad näiteks tolliasutuste vahelisest paremast koostööst, hinnatakse
tulevikus ka programmi kaudset mõju. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1. Tuvastatud ohud Toetuste
rakendamisega seotud võimalikud ohud on seotud järgmiste asjaoludega: –
liikmesriikide ja kandidaatriikide konsortsiumiga
sõlmitud toetuslepingu ebaõige rakendamine. Riskitaset peetakse madalaks, sest
toetusesaajad on osalevate riikide haldusasutused; –
liikmesriigid deklareerivad nende tegevustega
seotud kulusid, mis ei ole programmi raames heaks kiidetud; –
liikmesriigid deklareerivad samu kulusid kaks
korda. Programmi
raames sõlmitud hankelepingute rakendamisega seotud võimalikud ohud on seotud
järgmiste asjaoludega: –
riigihangete eeskirju ei järgita; –
olematu tulemuse eest esitatud arve maksmine. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
Kontrollistrateegia
peamised elemendid, mida kohaldatakse, on: 1. Sama finantskontroll kõigi kuluvaldkondade jaoks Kulukohustuste eelkontroll Maksunduse
ja tolliliidu peadirektoraadis kontrollib kõiki kulukohustusi personali- või
finantstalituse juhataja. Järelikult hõlmab eelkontroll määratud summasid 100 %
ulatuses. Kõnealune menetlus annab kindluse tehingute õiguspärasuse ja
korrektsuse suhtes. Maksete eelkontroll kõiki
makseid kontrollitakse eelnevalt finantseeskirjade ja kehtivate menetluste
kohaselt. Selle põhjaliku kontrolli viivad läbi finantskontrolör ja
eelarvevahendite käsutaja. Lisaks
valitakse igal nädalal pisteliselt põhjalikuks eelkontrolliks, mida teeb
personali- või finantstalituse juhataja, vähemalt üks makse (kõikides
kulukategooriates). Kontrolli katvuse suhtes kindlaid eesmärke ei seata, sest
kontrolli eesmärk on kontrollida makseid pisteliselt, et teha kindlaks, kas
kõik maksed vastavad nõuetele. Ülejäänud makseid töödeldakse iga päev vastavalt
kehtivatele eeskirjadele. Edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioonid Kõik
edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad kirjutavad alla deklaratsioonile, mis
lisatakse asjaomase aasta kohta koostatud tegevusaruandele. Deklaratsioon
hõlmab programmi raames elluviidavaid tegevusi. Edasivolitatud eelarvevahendite
käsutaja kinnitab, et eelarve täitmisega seotud toimingud on ellu viidud
vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, et kehtivad juhtimis- ja
kontrollisüsteemid tagavad rahuldavalt tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse
ning et toimingutega seotud riskid on nõuetekohaselt tuvastatud, nendest on
teatatud ja et on rakendatud riskide maandamise meetmeid. 2. Lisakontrollid hankelepingute sõlmimisel Kohaldatakse finantsmääruses kindlaks määratud hangete kontrolli
menetlusi. Kõik hankelepingud sõlmitakse maksete eest
vastutavate komisjoni talituste kehtestatud kontrollimenetluse kohaselt, võttes
arvesse lepingulisi kohustusi ning usaldusväärset finants- ja üldist juhtimist.
Kõikides komisjoni ja toetusesaajate vahel sõlmitud lepingutes sätestatakse
pettusevastased meetmed (kontroll, aruanded jne). Iga üksiku lepingu puhul
sätestatakse lepingu aluseks olevad üksikasjalikud tingimused. Vastuvõtmisel
järgitakse rangelt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi elektroonilise
projektihaldusvahendi (TEMPO) metoodikat: tulemused vaadatakse läbi, muudetakse
vajaduse korral ja lõpuks kiidetakse sõnaselgelt heaks (või lükatakse tagasi).
Ilma kinnituskirjata ei maksta ühtegi arvet. Tulemuste tellimise ja heakskiitmise menetlus hõlmab ka varade
valitsemist. Iga vara tellitakse ja kiidetakse
seejärel heaks ning kodeeritakse koos oma soetusmaksumusega Euroopa Komisjoni
IT-vahendisse (ABAC assets). Kulum arvestatakse automaatselt komisjoni
raamatupidamiseeskirjade kohaselt. Hanke tehniline kontroll Maksunduse
ja tolliliidu peadirektoraat kontrollib tulemusi ja teostab järelevalvet
töövõtjate tegevuse ja teenuste üle. Samuti teeb ta korrapäraselt töövõtjate
kvaliteedi- ja turbeauditeid. Kvaliteediauditi käigus kontrollitakse töövõtja
tegelike tööprotsesside vastavust kvaliteedikavas kindlaks määratud
eeskirjadele ja menetlustele. Turbeaudit keskendub konkreetsetele
protsessidele, menetlustele ja korrale. Operatiiv- ja finantsaspektide halduslik järelkontroll Iga
lepingu kehtivuse lõpus kontrollivad kogu toimikut enne selle ametlikku
sulgemist nii tegevus- kui ka finantsüksused. 3. Lisakontrollid toetuste puhul Programmi
raames toetuse saajatega (liikmesriikide ja kandidaatriikide tolliasutustega)
sõlmitud toetuslepingutes määratakse kindlaks meetmete rahastamiseks toetuse
taotlemise tingimused, sh lisatakse kontrollimeetodeid käsitlev peatükk. Kõik
osalevad haldusasutused kohustuvad järgima kulusid käsitlevaid komisjoni
finants- ja halduseeskirju. Tegevus,
milles osalemist võivad toetuse saajad saadud toetusest rahastada, on kantud
veebipõhisesse andmebaasi (ART2 – tegevusaruandlusvahend). Liikmesriigid
esitavad kuluaruanded samas andmebaasis, millel on vigade vähendamiseks mitu
sisemist kontrollisüsteemi. Näiteks saavad liikmesriigid esitada kuluaruande
ainult nende tegevuste kohta, milles neid kutsuti osalema, ja nad saavad teha seda
ainult ühe korra. Lisaks
aruandlussüsteemile lisatud kontrollisüsteemidele kontrollib maksunduse ja
tolliliidu peadirektoraat pisteliselt dokumente ja teeb kohapealseid kontrolle.
Need on järelkontrollid, mis põhinevad riskipõhisel valimil. Selline
kontrollistrateegia võimaldab hoida toetuse saajate halduskoormuse võimalikult
väikesena ning eraldatud eelarve ja võimalike riskidega proportsionaalsena. Lihtsustamismeetmete
(nt tegelike kulude asendamine ühekordsete maksetega) toovad tõenäoliselt kaasa
vaid vähese eelarvesäästu. Nende põhikasu on suurem tõhusus ja väiksem
halduskoormus nii liikmesriikides kui ka komisjonis. 4. Kontrollimise kulud ja tulud Kehtestatud
kontrollimenetlused annavad maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile piisava
kindluse kulude kvaliteedi ja korrektsuse suhtes ning vähendavad nõuetele
mittevastamise ohtu. Ühismeetmeid hinnatakse kolmandal tasemel[43] ja
hankelepinguid neljandal tasemel[44].
Tänu eelnimetatud kontrollistrateegia meetmetele on võimalik risk alla 2 %
üldeelarvest ja see mõjutab kõiki toetusesaajaid. Kõik lisameetmed riskide
edasiseks vähendamiseks oleks ebaproportsionaalselt kulukad ja seetõttu neid
ette ei nähta. Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat on arvamusel, et
kontrolli seisukohast puuduvad erinevused käesoleva ja kehtiva programmi vahel
ning kohaldab 2020. aasta programmi suhtes sama kontrollistrateegiat.
Eelnimetatud kontrollistrateegia rakendamisega seotud kulud piirduvad 2,60 %-ga[45]
eelarvest ja jäävad eeldatavasti samasse suurusjärku. Programmi kontrollistrateegia on piisavalt tõhus, et muuta
mittevastamise oht alla 2%, ning kaasnevate riskidega proportsionaalne. 2.3. Pettuse ja eeskirjade
eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage
rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Lisaks
kõikide õigusaktidega ette nähtud kontrollimehhanismide kohaldamisele koostab
peadirektoraat pettusevastase strateegia, mis on kooskõlas komisjoni uue, 24.
juunil 2011. aastal vastu võetud pettusevastase strateegiaga (CAFS), et
tagada muu hulgas, et pettusevastane sisekontroll on täielikult kooskõlas
CAFSiga ja et pettuseohu haldamine on suunatud pettuseohu avastamisele ja
nõuetekohasele kõrvaldamisele. Vajaduse korral moodustatakse võrgustikud ja
võetakse kasutusele piisavad IT-vahendid, et analüüsida programmiga „Customs 2020”
seotud pettusejuhtumeid. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase
finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage
mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees
eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus …...….] || Liigendatud/ liigendamata ([46]) || EFTA riigid[47] || Kandidaatriigid[48] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || || || || || || · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide
kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus …..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1 || 14.04.03 – Customs 2020 || Liigendatud || EI || JAH || EI || EI || || || || || || 1 || 14.01.04.05 Customs 2020 – haldusjuhtimise kulud || Liigendamata || EI || EI || EI || EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele[49] 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2023 || KOKKU Tegevusassigneeringud || || 14.0403 – Customs 2020 || Kulukohustused || (1) || 71,740 || 73,860 || 75,970 || 78,080 || 80,300 || 82,610 || 84,820 || || 547,380 Maksed || (2) || 14,348 || 47,055 || 62,779 || 68,162 || 70,083 || 72,072 || 74,103 || 138,778 || 547,380 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[50] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1(a)+3 || 71,840 || 73,960 || 76,070 || 78,180 || 80,400 || 82,710 || 84,920 || || 548,080 Maksed || =2+2(a)+3 || 14,448 || 47,155 || 62,879 || 68,262 || 70,183 || 72,172 || 74,203 || 138,778 || 548,080 Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 71,740 || 73,860 || 75,970 || 78,080 || 80,300 || 82,610 || 84,820 || || 547,380 Maksed || (5) || 14,348 || 47,055 || 62,779 || 68,162 || 70,083 || 72,072 || 74,103 || 138,778 || 547,380 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 71,840 || 73,960 || 76,070 || 78,180 || 80,400 || 82,710 || 84,920 || || 548,080 Maksed || =5+ 6 || 14,448 || 47,155 || 62,879 || 68,262 || 70,183 || 72,172 || 74,203 || 138,778 || 548,080 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat || Personalikulud || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 70,672 Muud halduskulud || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 2,730 Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat KOKKU || || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2023 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 82,326 || 84,446 || 86,556 || 88,666 || 90,886 || 93,196 || 95,406 || || 621,482 Maksed || 24,934 || 57,641 || 73,365 || 78,748 || 80,669 || 82,658 || 84,689 || 138,778 || 621,482 Hinnanguline
mõju tegevusassigneeringutele –
Ettepanek hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist,
mis toimub järgmiselt: Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast
koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU VÄLJUNDID || Väljundi liik[51] || Väljundi ksekmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku || Erieesmärk: toetada tolliliidu toimimist eelkõige osalevate riikide, nende tolliasutuste, nende ametnike ja välisekspertide koostöö kaudu. || || || || || || || || || || || || || || || || IT-suutlikkuse suurendamine || IT-lepingute arv || || Umbes 30 || 57,360 || || 59,470 || || 61,580 || || 63,700 || || 65,910 || || 68,220 || || 70,440 || || 446,680 Ühismeetmed || Korraldatavate ürituste arv || || Umbes 450 || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 80,990 Inimressursside loomine || Koolituste arv || || Kinnitatakse || 2,810 || || 2,820 || || 2,820 || || 2,810 || || 2,820 || || 2,820 || || 2,810 || || 19,710 || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || || || 71,740 104,400 || || 73,860 || || 75,970 || || 78,080 || || 80,300 || || 82,610 || || 84,820 || || 547,380 3.2.2. Hinnanguline mõju
haldusassigneeringutele 3.2.2.1. Ülevaade –
Ettepanek hõlmab haldusassigneeringute kasutamist,
mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes
(kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 70,672 Muud halduskulud || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 2,730 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[52] || || || || || || || || Personalikulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Muud halduskulud || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. KOKKU || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 3.2.2.2. Hinnanguline
personalivajadus –
Ettepanek hõlmab personali kasutamist, mis toimub
järgmiselt: hinnanguline väärtus (täisarvuna või
maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 14 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 14 01 01 02 (delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[53] 14 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 14 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [54] || - peakorteris[55] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - delegatsioonides || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Muud eelarveread (täpsustage) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. KOKKU || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 14 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale
või eelarvejaotisele. Personalivajadused
kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Rangelt programmi juhtimisega seotud tegevused[56] ja programmi rakendamisega seotud tegevused, nt uuringud, Euroopa IT-süsteemide arendamine, hooldamine ja käitamine Koosseisuvälised töötajad || Abistamine programmi rakendamisega seotud tegevuste, nagu uuringute tegemisel ning Euroopa IT-süsteemide arendamisel, hooldamisel ja käitamisel 3.2.3. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
finantsraamistikuga –
Ettepanek on kooskõlas 2020. aasta mitmeaastase
finantsraamistikuga. 3.2.4. Kolmandate isikute rahaline
osalus –
Ettepanek ei hõlma kolmandate isikute poolset
kaasrahastamist 3.2.5. Hinnanguline mõju tuludele –
Ettepanekul on võimalik finantsmõju tuludele: ·
Programmi mõju võib avaldata kaudset toimet ELi
tuludele, kuna eeldatakse muu hulgas, et täiustatud ja tõhusama tollitöö
tulemusel kogutakse rohkem tollimakse. See mõju ei ole aga mõõdetav. ·
Artiklis 13 osutatud karistuste kohaldamise
korral kantakse need ELi eelarvesse üldtuludena. [1] KOM(2011)
500 (lõplik), 29.6.2011, komisjoni teatis „Euroopa 2020. aasta strateegia
aluseks olev eelarve”. [2] KOM(2010) 2020 (lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis „Aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”. [3] 2010. aastal saadi umbes 12,3 % (15,7 miljardit eurot) ELi
eelarvest traditsioonilistest omavahenditest. Eelarve peadirektoraat „Liikmesriikide tollikontrollistrateegiaid
käsitlev teemakohane aruanne – traditsiooniliste omavahendite kontroll”, lk 3. [4]
„Customs” 2013 vahehinnang: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf. [5] Deloitte „The future business
architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area
in Europe” („Tolliliidu tulevane toimimisraamistik ja Euroopa
maksustamisvaldkonna koostöömudel”) . [6] Programmi „Customs” komitee 11. aprillil
2011 toimunud 9. koosoleku protokoll. [7] Ettepanek määruse kohta, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik,
KOM(2012) 64, 20.2.2012. [8] Tolli- ja maksuasutuste ühenduspunktid kokku. [9] COM(2012)
388 final. [10] Endise nimega üleeuroopalised IT-süsteemid. [11] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [12] KOM(2011) 398 (lõplik), 29.6.2011. [13] KOM(2011) 706 (lõplik), 9.11.2011. [14] KOM(2010) 245 (lõplik)/2, komisjoni teatis „Euroopa digitaalne
tegevuskava”. [15] KOM(2010) 682, 23.11.2010, „Uute oskuste ja töökohtade
tegevuskava”. [16] KOM(2011) 0206 (lõplik). [17] KOM(2011) 287, komisjoni teatis „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg
loovuse ja innovatsiooni soodustamiseks, et tagada Euroopas majanduskasv,
kvaliteetsete töökohtade loomine ning kõrgetasemelised tooted ja teenused”. [18] Programmiga täiendatakse komisjoni teatise (2011) 914 (lõplik)
kohast programmi „Herakles III” (2014–2020), mille eesmärk on võidelda
pettuse, korruptsiooni ja liidu finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku
tegevuse vastu. [19] KOM(2010) 612. „Kaubandus,
majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika kui ELi 2020. aasta
strateegia keskne teema”. [20] KOM(2010) 673
(lõplik), Brüssel, 22.11.2010, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja
nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema
Euroopa suunas”. [21] KOM(2010) 171
(lõplik), Brüssel, 20.4.2010, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikel. Stockholmi programmi
rakendamise tegevuskava”. [22] KOM(2010) 2020. [23] KOM(2004) 373. [24] Täiendada. [25] KOM(2010) 700. [26] ELT L
55, 28.2.2011, lk 13. [27] ELT L 154,
14.06.2007, lk 25. [28] EÜT L 292,
15.11.1996, lk 2. [29] ABM –
tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [30] Vastavalt
finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [31] KOM(2010) 2020
(lõplik), 3.3.2010, komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”. [32] Nõukogu
poolt vastu võetud 2008. aastal (2008/C 253/01). [33] SEK(2011) 467
(lõplik), 13.4.2011. Teatise „Ühtse turu akt” teemalise üldsusega
konsulteerimise käigus saadud vastuste ülevaade. [34] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
statistics/statistics_2010.pdf [35] Eelarve
peadirektoraat „Liikmesriikide tollikontrollistrateegiaid käsitlev teemakohane
aruanne – traditsiooniliste omavahendite kontroll”, lk 3. [36] KOM(2010) 612, komisjoni teatis „Kaubandus, majanduskasv ja
maailmapoliitika”, lk 12. [37] KOM(2010) 673 (lõplik), Brüssel, 22.11.2010, komisjoni teatis
Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas”. [38] KOM(2010) 171 (lõplik), Brüssel, 20.4.2010, komisjoni teatis
Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja
Regioonide Komiteele „Vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikel. Stockholmi programmi
rakendamise tegevuskava”. [39] Tolli- ja
maksuasutuste ühenduspunktid kokku. [40] KOM(2005) 124,
6.4.2005, programmi eelarve on 2007.–2013. aasta finantsraamistiku kohaselt 745
miljonit eurot. [41] Eelarvetäitmisviise
selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Määratletud
finantsmääruse artiklis 185. [43] Kontrolli
täpsus – kolmas tase: kontroll viitega täiesti sõltumatule kinnitavale teabele. [44] Kontrolli
täpsus – neljas tase: kontroll viitega asjaomases kontrollietapis
kättesaadavatele alusdokumentidele, sh juurdepääs nimetatud dokumentidele. [45] Need kulud hõlmavad kontrolle tegevate täistööajale taandatud töötajate
arvu korrutades keskmise personalikuluga ning välisauditi ja ART-süsteemi
hooldamisega seotud kulusid. [46] Liigendatud
assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [47] EFTA:
Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [48] Kandidaatriigid
ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [49] Kulud on
esitatud hetkehindades. [50] Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene
teadustegevus. [51] Väljundid
on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv,
ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [52] Tehniline
ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega
seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [53] Lepingulised
töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad,
riikide lähetatud eksperdid. [54] Tegevusassigneeringutest
rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiir (endised B..A read). [55] Peamiselt
struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa
Kalandusfond. [56] Rangelt
programmi juhtimisega seotud ametikohtade arv piirdub 18-ga.