This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0314
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Belgium’s 2012 national reform programme and delivering a Council opinion on Belgium’s stability programme for 2012-2015
Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Belgia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta
Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Belgia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta
/* COM/2012/0314 final - 2012/ () */
Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Belgia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta /* COM/2012/0314 final - 2012/ () */
Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Belgia 2012. aasta
riiklikku reformikava
ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148
lõiget 4, võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta
määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku
tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,[2] eriti selle artikli 6 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[3], võttes arvesse Euroopa Parlamendi
resolutsioone[4],
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust, pärast konsulteerimist majandus- ja
rahanduskomiteega ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26.
märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja
tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb
majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele
valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu
ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. (2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010
vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta
ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide
tööhõivepoliitika suuniste kohta;[5]
mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles
võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. (3) Nõukogu võttis 12. juulil 2011
vastu soovituse Belgia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas
arvamuse Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta. (4) Komisjon võttis 23. novembril
2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale
„Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise
teise Euroopa poolaasta algust. 14. veebruaril 2012 võttis komisjon määruse
(EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande,[6] milles nimetati Belgiat ühe
liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. (5) 2. märtsil 2012 kinnitas
Euroopa Ülemkogu finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise ja
majanduskasvu tugevdamise prioriteedid. Ülemkogu toonitas vajadust pidada
esmatähtsaks majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimist, taastada
tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja
konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete
tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. (6) Euroopa Ülemkogu kutsus
laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama
õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi
ja riiklikusse reformikavasse. (7) Belgia esitas 30. aprillil 2012
oma stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2012–2015 ja oma riikliku reformikava 2012.
aastaks. Selleks et võtta arvesse kõnealuse kahe dokumendi omavahelisi seoseid,
hinnati neid ühel ja samal ajal. Samuti on komisjon määruse (EL) nr 1176/2011
artikli 5 alusel põhjalikult analüüsinud, kas Belgiat mõjutab negatiivselt
makromajanduse tasakaalustamatus. Komisjon järeldas oma põhjalikus analüüsis,[7] et Belgias on väline
tasakaalustamatus, kuigi see ei ole ülemäärane. (8) Tuginedes nõukogu määruse
(EÜ) nr 1466/97 kohasele 2012. aasta stabiilsusprogrammi hindamisele, on
nõukogu arvamusel, et programmi eelarveprognooside aluseks olev
makromajanduslik stsenaarium aastateks 2012 ja 2013 on usaldusväärne ning
aastateks 2014 ja 2015 optimistlik, kuna neis ennustatakse märkimisväärselt
suuremat SKP kasvu kui komisjoni 2012. aasta kevadprognoosist tulenevates
viimastes potentsiaalse majanduskasvu hinnangutes. Programmis kirjeldatud
eelarvestrateegia eesmärk on viia eelarvepuudujääk allapoole 3 % SKPst 2012.
aastal (2,8 %-ni SKPst, võrreldes 3,7 %-ga SKPst 2011. aastal) ja
nullini 2015. aastal. Programmis kinnitatakse veel kord varasemat struktuurse
eelarveülejäägi keskpika perioodi eelarve-eesmärki 0,5 % SKPst, mis
asjakohaselt kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. 2012. aastaks
kavandatav valitsemissektori eelarve puudujääk on kooskõlas nõukogu määratud
tähtajaga ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks ning kavandatud eelarve
kohandamine vastab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud
soovitusele konsolideerida eelarvet struktuurselt igal aastal keskmiselt
¾ % SKPst. Valitsemissektori kulude kavandatav kasvumäär, arvestades
kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid, on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu
pakti kulueesmärgiga aastatel 2013−2015, kuid mitte aastal 2012.
Tuginedes (ümberarvutatud) struktuursele eelarvetasakaalule,[8] prognoositakse programmis
struktuurse eelarveseisundi paranemist 1,1 protsendipunkti võrra 2012. aastal
ja keskmiselt umbes 0,8 % SKPst ajavahemikul 2013−2015. Siiski esineb siin
ohte, mis tulenevad asjaolust, et alates 2013. aastast võetavaid täiendavaid
meetmeid ei ole veel täpsustatud ning alates 2014. aastast on makromajanduslik
stsenaarium liiga optimistlik. Programmis kavandatu kohaselt valitsemissektori
võlg, mis moodustas 2011. aastal 98,0 % SKPst ja ületas seega tublisti 60 %
piirmäära, stabiliseerub ja väheneb seejärel 2015. aastal 92,3 %-ni, mis
tähendaks piisavaid edusamme stabiilsuse ja kasvu paktis seatud võla
vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Lisaks sellele on finantssektorile
antud garantiidest tulenevad kaudsed kohustused erakordselt suured.
Valitsemissektori mitmeaastase eeskirjadel põhineva eelarveraamistiku jaoks
oleks eriti kuludega seoses kasu jõustamismehhanismidest ja/või piirkondade ja
kogukondade ning kohaliku tasandi kohustustest, mis tagaksid neile määratud
eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärkide täitmise. (9) Lahendada tuleb elanikkonna
vananemisega seotud kulude probleem ning saavutada puudujäägi struktuurne
vähenemine, et kahandada suurt valitsemissektori võlga. Uus valitsus leppis 2011.
aasta detsembris kokku Belgia eakate sotsiaalkindlustussüsteemi reformis. Nüüd
on vaja käivitatud seadusjärgsed reformid tõhusalt rakendada ja teostada nende
üle järelevalvet, et tõsta tegelikku pensioniiga. Määrava tähtsusega on eakate
sotsiaalkindlustusreformi toetamine meetmetega, millega toetatakse aktiivsena
vananemist ja pikemat tööiga. Samuti aitaksid seda eesmärki saavutada
täiendavad reformid, nagu ametliku pensioniea sidumine keskmise eeldatava
elueaga. (10) Belgia finantssüsteemi ees
seisavad ikka veel märkimisväärsed probleemid. Käimas on Belgia pankade
restruktureerimine ja finantskriisile leevendamiseks 2008./2009. aastal antud
riigiabi ei ole veel täielikult tagasi makstud. Lisaks sellele on pangandus- ja
avaliku sektori riskid tagatiste kõrge taseme tõttu tihedalt seotud. (11) Jooksevkonto olukord halveneb
järk-järgult. Teenuste bilansi paranemine ei korva kaubavahetuse bilansi
halvenemist. Belgia kaupade eksport on kahanenud mitte ainult kasvava
maailmakaubanduse, vaid ka teiste euroala riikide ja euroala keskmise suhtes,
mis osutab ebasoodsale riigisisesele tööjõu ühikukulude arengusuunale võrreldes
Belgia peamiste kaubanduspartnerite (Madalmaad, Prantsusmaa ja Saksamaa) ja
euroala kui tervikuga. Arvestades automaatse palkade indekseerimise süsteemi
olemasolu, ei pruugi valitsuse jõupingutused reaalpalga tõusu piiramiseks 0,3 %-ga
ajavahemikul 2011–2012 olla piisavad, et need oleksid takistanud nominaalpalga
suurenemist rohkem kui naaberriikides. Kuigi tootlikkuse tase on kõrge, on
selle kasv väike ning vahesisendite (eelkõige energia) kulud suured. Gaasi ja
elektri jaehinnad on külmutatud, et piirata inflatsiooni, kuid ei ole võetud
konkreetseid meetmeid, et reformida palgaläbirääkimiste ja palkade
indekseerimise süsteemi. Erasektori teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on
viimastel aastatel pidurdunud ning Belgia majanduse innovatsioonialaste
tulemuste edasise parandamise seisukohalt võib osutuda suureks takistuseks
kvalifitseeritud spetsialistide puudus, eelkõige loodus- ja inseneriteaduste
valdkonnas. (12) Selleks et suurendada
nooremate ja vanemaealiste töötajate tööhõivet ning kaasata tööjõu hulka rohkem
töötuid, on võetud teatavad struktuurimeetmed. Belgia on võtnud ette oma
töötushüvitiste süsteemi ulatusliku reformi. Tööturu struktuuriprobleemid on
siiski alles ja nende lahendamiseks tuleks rohkem ära teha. Pidevõppes
osalemise määra suurendamine ning kutsehariduse ja -koolituse reformide
elluviimine on määrava tähtsusega, et parandada aktiivse tööturupoliitika
tulemuslikkust, eelkõige vanemaealiste töötajate ja ebasoodsas olukorras
olevate rühmade (nagu sisserändaja taustaga inimesed) puhul. Tööjõu
maksukoormuse vähendamiseks ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme. 2011.
aasta juunis võeti kasutusele uus maksusoodustus kõige madalamate palkade
puhul, kuid see ei ole osutunud piisavaks, et kaotada märkimisväärne töötuslõks
madalaima palgaga töötajate jaoks. Ei ole võetud meetmeid, et maksukoormus
langeks tööjõu asemel tarbimisele ja/või keskkonnamaksudele. (13) Paljude kaupade ja teenuste
hinnad on üldiselt kõrgemad kui teistes liikmesriikides, osutades sellele, et
konkurentsisurve – eriti jaekaubanduses ja võrgutööstuste puhul – ning
järelevalveraamistik on nõrgad. Jaekaubanduses on ikka veel märkimisväärsed
turule sisenemise takistused ja tegevuspiirangud. Konkurentsi reguleerivate
eeskirjadega piiratakse endiselt kaupluste lahtiolekuaega, kaitstakse
turulolijaid uute turulesisenejate vastu ning takistatakse uute ärimudelite ja
tehnoloogia levikut. Belgia võrgutööstuste sektoris takistab konkurentsi turul
olevate teenusepakkujate kindel positsioon ja suuremad takistused
turulesisenejatele kui teistes liikmesriikides. See tähendab, et endised
monopolid võivad neis sektorites endiselt küsida kõrgemat hinda kui normaalse
konkurentsiga turg võimaldaks. Belgia konkurentsiametis tehakse
ümberkorraldusi, kuid ei ole veel selge, kas uus amet on piisavalt iseseisev ja
kas tal on piisavalt vahendeid. (14) Belgia on õigel teel, et
saavutada eesmärk suurendada majanduses taastuvenergia osakaalu, kuid edusammud
on peaaegu olematud, et saavutada eesmärk vähendada 15 % võrra
kasvuhoonegaase heitkogustega kauplemise süsteemi[9] mitte kuuluvates sektorites.
Kõnealuse olukorra lahendamiseks ei ole Belgia 2011. aastal võtnud vastu
piisavaid meetmeid ega poliitilisi algatusi. (15) Belgia on võtnud mitmeid
kohustusi laiendatud euroala pakti alusel. Kõnealused kohustused ja 2011.
aastal võetud kohustuste rakendamine on seotud konkurentsivõime parandamise,
tööhõive määra suurendamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise ja
finantsstabiilsuse tugevdamisega. Komisjon on hinnanud laiendatud euroala pakti
raames võetud kohustuste täitmist. Soovitustes on arvesse võetud kõnealuse
hindamise tulemusi. (16) Komisjon hindas Euroopa
poolaasta raames põhjalikult Belgia majanduspoliitikat. Hinnati stabiilsusprogrammi
ja riiklikku reformikava ning esitati põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse
võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Belgia fiskaal- ja
sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust
ELi eeskirjadele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist
majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse
otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad
allpool 1.–7. soovituses. (17) Võttes arvesse kõnealust
hinnangut, on nõukogu läbi vaadanud Belgia 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja
tema arvamus[10]
selle kohta on väljendatud eeskätt 1. soovituses. (18) Võttes arvesse komisjoni
põhjaliku analüüsi ja kõnealuse hindamise tulemusi, on nõukogu läbi vaadanud
Belgia 2012. aasta riikliku reformikava ja tema stabiilsusprogrammi. Nõukogu
soovitused, mis on tehtud määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel,
kajastuvad eeskätt 1., 4., 5. ja 6. soovituses, SOOVITAB Belgial võtta ajavahemikus 2012–2013
järgmisi meetmeid: 1. Rakendada 2012. aasta
eelarvet, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2012. aastaks.
Lisaks sellele täpsustada meetmeid, mis on vajalikud 2013. aasta ja sellele
järgnevate aastate eelarvestrateegia rakendamise tagamiseks, kindlustades sel
viisil ülemäärase eelarvepuudujäägi püsival alusel korrigeerimise ja piisavate
edusammude tegemise keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suunas,
sealhulgas kulueesmärgi täitmisel, ning tagada edusammude tegemine võla
vähendamise sihttaseme saavutamise suunas. Kohandada eelarveraamistikku
tagamaks, et eelarve-eesmärgid on siduvad nii üleriigiliselt kui ka madalamatel
tasanditel, ning suurendada koormuse jagamise läbipaistvust ja vastutust
kõikidel valitsustasanditel. 2. Jätkata riigi rahanduse
pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist elanikkonna vananemisega seotud
kulude, sealhulgas tervishoiukulude vähendamise teel. Eelkõige rakendada
eelpensioni- ja pensioniskeemide reform ja võtta meetmed ametliku pensioniea
sidumiseks keskmise eeldatava eluea pikenemisega. 3. Suurendada veelgi kõige
nõrgemate pankade kapitali, et tagada pangandussektori tugevus, et see saaks
täita majandusele laenuandmisel oma tavapärast rolli. 4. Edendada töökohtade loomist
ja konkurentsivõimet, võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas
riigisiseste tavadega meetmeid palgaläbirääkimiste ja palkade indekseerimise
süsteemi reformiks. Esimese sammuna tagada, et palkade kasv võtaks paremini
arvesse tööjõu tootlikkuse ja konkurentsivõime arengut, võttes järgnevaid
meetmeid: i) tagades nn palganormis ette nähtud järelkorrigeerimise
mehhanismide rakendamise ja edendades täistingimustega lepingute kasutamist, et
parandada kulupõhist konkurentsivõimet, ja ii) lihtsustades sektorisiseste
kollektiivlepingute kohaldamisest loobumise klauslite kasutamist, et viia
palgakasv ja tööjõu tootlikkuse muutumine kohalikul tasandil paremini
kooskõlla. 5. Nihutada maksukoormus
olulisel määral tööjõumaksudelt majanduskasvu vähem moonutavate
maksustamisvormide, sealhulgas näiteks keskkonnamaksude suunas. Jätkata juba
alustatud reforme töötushüvitiste süsteemis, et vähendada mittetöötamise
stiimuleid ja tugevdada keskendumist tööhõive toetamise ja tööturule kaasamise
poliitikale haavatavate rühmade, eelkõige sisserändaja taustaga inimeste puhul.
Kasutada kavandatud edasist tööturuga seotud pädevuste regionaliseerimist ära
selleks, et edendada piirkondadevahelist töötajate liikuvust ja tugevdada
hariduse, pidevõppe, kutsekoolituse ja tööhõivepoliitika ühtsust. Laiendada
praegusi tööturule kaasamiseks tehtavaid jõupingutusi kõikidele
vanuserühmadele. 6. Jätkata konkurentsi
tugevdamist jaemüügisektoris, vähendades turulepääsu tõkkeid ja
tegevuspiiranguid. Võtta meetmeid, et suurendada konkurentsi võrgutööstustes
(elekter ja gaas, telekommunikatsioon, postiteenused ja transport), vaadates
läbi reguleerivad piirangud ja tugevdades ametiasutuste töökorraldust riigiabi
eeskirjade täitmise tõhusaks tagamiseks. 7. Võtta meetmeid, et saavutada
edu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamiseks ELi
heitkogustega kauplemise süsteemi mitte kuuluvates sektorites, eelkõige
tagades, et transpordisektor annab selle eesmärgi saavutamisse märkimisväärse
panuse. Brüssel, Nõukogu
nimel eesistuja [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. [2] ELT L 306, 23.11.2011, lk 25. [3] COM(2012) 314 final. [4] P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047. [5] Nõukogu otsus 2012/238/EL, 26.
aprill 2012. [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012)150 final. [8] Tsükliliselt kohandatud
eelarveseisund pärast ühekordsete ja ajutiste meetmete arvessevõtmist,
arvutatuna komisjoni talituste poolt ümber programmis esitatud teabe alusel ja
ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades. [9] Ainult 37,9 % Belgia
heitkogustest on pärit ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvatest
sektoritest. Tähtsaimatest ELi
heitkogustega kauplemise süsteemi mitte kuuluvatest sektoritest on riigi
olulisimad kasvuhoonegaaside heitkoguste allikad maanteeveod (21,5 %) ja
energia kasutamine (38,9 %). [10] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97
artikli 5 lõikele 2.