EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022D2440
Council Decision (CFSP) 2022/2440 of 12 December 2022 amending Decision (CFSP) 2017/1775 concerning restrictive measures in view of the situation in Mali
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/2440, 12. detsember 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1775 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Malis
Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/2440, 12. detsember 2022, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1775 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Malis
ST/13864/2022/INIT
ELT L 319, 13.12.2022, p. 68–79
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
13.12.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 319/68 |
NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2022/2440,
12. detsember 2022,
millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1775 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Malis
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu võttis 28. septembril 2017 vastu otsuse (ÜVJP) 2017/1775 (1). |
(2) |
Nõukogu võttis 13. detsembril 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/2208, (2) millega loodi uus raamistik, mis võimaldab võtta täiendavaid piiravaid meetmeid isikute ja üksuste vastu, kes vastutavad Mali rahu, julgeoleku või stabiilsuse ohustamise või Mali poliitilise üleminekuprotsessi eduka lõpuleviimise takistamise või kahjustamise eest. |
(3) |
Otsuse (ÜVJP) 2017/1775 artikli 1a lõikes 1 ja artikli 2a lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmete läbivaatamise põhjal tuleks piiravate meetmete kehtivust pikendada 14. detsembrini 2023 ning muuta põhjendusi ja tuvastamisandmeid viie isiku kohta, kes on kantud otsuse (ÜVJP) 2017/1775 II lisas esitatud nende füüsiliste isikute ning füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
(4) |
Otsust (ÜVJP) 2017/1775 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust (ÜVJP) 2017/1775 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 6 lõike 2 esimeses lauses asendatakse kuupäev „14. detsember 2022“ kuupäevaga „14. detsember 2023“; |
2) |
II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 12. detsember 2022
Nõukogu nimel
eesistuja
J. BORRELL FONTELLES
(1) Nõukogu 28. septembri 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/1775 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Malis (ELT L 251, 29.9.2017, lk 23).
(2) Nõukogu 13. detsembri 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/2208, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1775 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Malis (ELT L 446, 14.12.2021, lk 44).
LISA
Otsuse (ÜVJP) 2017/1775 II lisa asendatakse järgmisega:
„II LISA
A. Artikli 1a lõikes 1 osutatud füüsiliste isikute loetelu
|
Nimi |
Tuvastamisandmed |
Põhjendused |
Loetellu kandmise kuupäev |
1. |
DIAW, Malick |
Sünnikoht: Ségou Sünniaeg: 2.12.1979 Kodakondsus: Mali Passi nr: B0722922, kehtib kuni 13.8.2018 Sugu: mees Ametikoht: riikliku üleminekunõukogu (Mali poliitilise ülemineku seadusandlik organ) president, kolonel |
Malick Diaw on kolonel Assimi Goïta lähikonna oluline liige. Kati kolmanda sõjaväepiirkonna staabiülemana oli ta üks 18. augusti 2020. aasta riigipöörde algatajatest ja juhtidest koos kolonelmajor Ismaël Wagué, kolonel Assimi Goïta, kolonel Sadio Camara ja kolonel Modibo Konéga. Malick Diaw vastutab seega Mali rahu, julgeolekut ja stabiilsust ohustava tegevuse või poliitika eest. Riikliku üleminekunõukogu presidendina alates 2020. aasta detsembrist on Malick Diaw samuti Mali poliitilise üleminekuprotsessi kontekstis oluline osaline. Riiklik üleminekunõukogu ei suutnud „missioone“, mis sätestati 1. oktoobri 2020. aasta üleminekuhartas (edaspidi „üleminekuharta“) ja mis oleks tulnud lõpule viia 18 kuu jooksul, õigeaegselt läbi viia, millele viitab asjaolu, et riiklik üleminekunõukogu viivitas valimisseaduse eelnõu vastuvõtmisega. Kõnealuse viivituse tõttu lükkus edasi valimiste korraldamine ja seega ka Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukas lõpuleviimine. Lisaks võimaldab uus valimisseadus, mille riiklik üleminekunõukogu lõpuks 17. juunil 2022 vastu võttis ja mis avaldati Mali Vabariigi Teatajas 24. juunil 2022, üleminekuperioodi presidendil ja asepresidendil ning üleminekuvalitsuse liikmetel kandideerida presidendi- ja parlamendivalimistel, mis on vastuolus üleminekuhartaga. Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS) võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Malick Diaw) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada. Eeltoodust lähtuvalt takistab ja õõnestab Malick Diaw Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukat lõpuleviimist. |
4.2.2022 |
2. |
WAGUÉ, Ismaël |
Sünnikoht: Bamako Sünniaeg: 2.3.1975 Kodakondsus: Mali Passi nr: diplomaatiline pass AA0193660, kehtib kuni 15.2.2023 Sugu: mees Ametikoht: lepitusprotsessi minister, kolonelmajor |
Kolonelmajor Ismaël Wagué on kolonel Assimi Goïta lähikonna oluline liige ja üks peamisi 18. augusti 2020. aasta riigipöörde eest vastutajaid koos kolonel Goïta, kolonel Sadio Camara, kolonel Modibo Koné ja kolonel Malick Diaw’ga. 19. augustil 2020 teatas ta, et sõjavägi on võimule tulnud, ning temast sai seejärel riikliku rahvapääste komisjoni (Comité national pour le salut du peuple, CNSP) pressiesindaja. Ismaël Wagué vastutab seega Mali rahu, julgeolekut ja stabiilsust ohustava tegevuse eest. Alates 2020. aasta oktoobrist üleminekuvalitsuse lepitusprotsessi ministrina tegutsenud Ismaël Wagué vastutab rahu ja leppimise kokkuleppe elluviimise eest Malis. 2021. aasta oktoobris tehtud avaldusega ja sellega, et tal olid alalise strateegilise raamistiku (Cadre Stratégique Permanent, CSP) liikmetega pidevalt lahkhelid, aitas ta kaasa Mali rahu ja leppimise kokkuleppe järelevalvekomitee (Comité de suivi de l’accord, CSA) tegevuse blokeerimisele, mille tulemusena CSA ei kohtunud 2021. aasta oktoobrist kuni 2022. aasta septembrini. Kõnealune olukord on takistanud nimetatud lepingu täitmist, mis on üks Mali poliitilise ülemineku „missioonidest“, nagu on sätestatud üleminekuharta artiklis 2. ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Ismaël Wagué) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 nimetatud individuaalsed sanktsioonid säilitada. Eeltoodust lähtuvalt vastutab Ismaël Wagué tegevuse eest, mis ohustab Malis rahu, julgeolekut ja stabiilsust, ning takistab ja õõnestab Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukat lõpuleviimist. |
4.2.2022 |
3. |
MAÏGA, Choguel |
Sünnikoht: Tabango, Gao, Mali Sünniaeg: 31.12.1958 Kodakondsus: Mali Passi nr: Mali väljastatud diplomaatiline pass nr DA0004473, Schengeni viisa on väljastatud Sugu: mees Ametikoht: peaminister |
Alates 2021. aasta juunist peaministrina tegutsenud Choguel Maïga juhib Mali üleminekuvalitsust, mis loodi pärast 24. mail 2021 toimunud riigipööret. Vastupidiselt ECOWASiga eelnevalt üleminekuharta kohaselt kokku lepitud reformide ja valimiste ajakavale teatas ta 2021. aasta juunis, et reformieelse protsessina ja 27. veebruariks 2022 kavandatud valimiste korraldamise eeltingimusena kutsutakse kokku riiklik taasloomise assamblee (Assises nationales de la refondation, ANR). Nagu Choguel Maïga ise teatas, lükati ANRi mitu korda edasi ja valimised viibisid. Mitu sidusrühma boikoteerisid ANRi, mis peeti lõpuks 2021. aasta detsembris. Üleminekuvalitsus esitas ANRi lõplike soovituste alusel uue ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2025. aasta detsembris ning mis võimaldab üleminekuvalitsusel jääda seega võimule kauemaks kui viieks aastaks. 2022. aasta juunis esitas üleminekuvalitsus ECOWASile muudetud ajakava, mille kohaselt presidendivalimised korraldatakse 2024. aasta märtsis, mis on rohkem kui kaks aastat pärast üleminekuhartas määratud tähtaega. ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Choguel Maïga) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS rõhutas, et üleminekuvõimud on kasutanud reformide elluviimise vajadust ettekäändena, et õigustada Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist ja püsida võimul demokraatlike valimisteta. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada. Peaministrina vastutab Choguel Maïga otseselt üleminekuhartas ette nähtud valimiste edasilükkamise eest ning seetõttu takistab ja õõnestab ta Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukat lõpuleviimist, eelkõige takistades ja õõnestades valimiste korraldamist ning võimu üleandmist valitud ametivõimudele. |
4.2.2022 |
4 |
MAÏGA, Ibrahim Ikassa |
Sünnikoht: Tondibi, Gao regioon, Mali Sünniaeg: 5.2.1971 Kodakondsus: Mali Passi nr: Mali väljastatud diplomaatiline pass Sugu: mees Ametikoht: taasloomise protsessi minister |
Ibrahim Ikassa Maïga on president Keita kukutamisel olulist rolli mänginud liikumise M5-RFP (Mouvement du 5 juin-Rassemblement des Force patriotiques) strateegilise komitee liige. Ibrahim Ikassa Maïgale kui alates 2021. aasta juunist ametis olnud taasloomise protsessi ministrile anti ülesanne kavandada peaminister Choguel Maïga väljakuulutatud riiklik taasloomise assamblee (Assises nationales de la Refondation, ANR). Vastupidiselt ECOWASiga eelnevalt üleminekuharta kohaselt kokku lepitud reformide ja valimiste ajakavale kuulutas üleminekuvalitsus ANRi välja reformieelse protsessina ja 27. veebruariks 2022 kavandatud valimiste korraldamise eeltingimusena. Nagu Choguel Maïga teatas, lükati ANRi mitu korda edasi ja valimised viibisid. Mitu sidusrühma boikoteerisid ANRi, mis peeti lõpuks 2021. aasta detsembris. Üleminekuvalitsus esitas ANRi lõplike soovituste alusel uue ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2025. aasta detsembris ning mis võimaldab üleminekuvalitsusel jääda seega võimule kauemaks kui viieks aastaks. 2022. aasta juunis esitas üleminekuvalitsus ECOWASile muudetud ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2024. aasta märtsis, mis on rohkem kui kaks aastat pärast üleminekuhartas määratud tähtaega. ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Ibrahim Ikassa Maïga) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS rõhutas, et üleminekuvõimud on kasutanud reformide elluviimise vajadust ettekäändena, et õigustada Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist ja püsida võimul demokraatlike valimisteta. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada. Taasloomise protsessi ministrina vastutab Ibrahim Ikassa Maïga otseselt üleminekuhartas ette nähtud valimiste edasilükkamise eest ning seetõttu takistab ja õõnestab ta Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukat lõpuleviimist, eelkõige takistades ja õõnestades valimiste korraldamist ning võimu üleandmist valitud ametivõimudele. |
4.2.2022 |
5 |
DIARRA, Adama Ben (teise nimega Ben Le Cerveau) |
Sünnikoht: Kati, Mali Kodakondsus: Mali Passi nr: Mali väljastatud diplomaatiline pass, Schengeni viisa on väljastatud Sugu: mees Ametikoht: riikliku üleminekunõukogu (Mali poliitilise ülemineku seadusandlik organ) liige |
Adama Ben Diarra, keda tuntakse Camarade Ben Le Cerveau nime all, on üks president Keita kukutamisel olulist rolli mänginud liikumise M5-RFP (Mouvement du 5 Juin-Rassemblement des Forces patriotiques) noortest juhtidest. Adama Ben Diarra juhib ka liikumist Yéréwolo, mis on peamine üleminekuvõime toetav organisatsioon, ning ta on olnud riikliku üleminekunõukogu liige alates 3. detsembrist 2021. Riiklik üleminekunõukogu ei suutnud „missioone“, mis sätestati üleminekuhartas ja mis oleks tulnud lõpule viia 18 kuu jooksul, õigeaegselt läbi viia, millele viitab asjaolu, et riiklik üleminekunõukogu valimisseaduse eelnõu vastuvõtmisega viivitas. Kõnealuse viivituse tõttu lükkus edasi valimiste korraldamine ja seega ka Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukas lõpuleviimine. Lisaks võimaldab uus valimisseadus, mille riiklik üleminekunõukogu lõpuks 17. juunil 2022 vastu võttis ja mis avaldati Mali Vabariigi Teatajas 24. juunil 2022, üleminekuperioodi presidendil ja asepresidendil ning üleminekuvalitsuse liikmetel kandideerida presidendi- ja parlamendivalimistel, mis on vastuolus üleminekuhartaga. Adama Ben Diarra on poliitilistel meeleavaldustel ja sotsiaalvõrgustikes aktiivselt toetanud Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist, märkides, et üleminekuvõimude otsustatud üleminekuperioodi viieaastane pikendamine pärast riikliku taasloomise assambleed (Assises nationales de la Refondation, ANR) on Mali rahva kindel soov. Vastupidiselt ECOWASiga eelnevalt üleminekuharta kohaselt kokku lepitud reformide ja valimiste ajakavale kuulutas üleminekuvalitsus ANRi välja reformieelse protsessina ja 27. veebruariks 2022 kavandatud valimiste korraldamise eeltingimusena. Nagu Choguel Maïga teatas, lükati ANRi mitu korda edasi ja valimised viibisid. Mitu sidusrühma boikoteerisid ANRi, mis peeti lõpuks 2021. aasta detsembris. Üleminekuvalitsus esitas ANRi lõplike soovituste alusel uue ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2025. aasta detsembris ning mis võimaldab üleminekuvõimudel jääda seega võimule kauemaks kui viieks aastaks. 2022. aasta juunis esitas üleminekuvalitsus ECOWASile muudetud ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2024. aasta märtsis, mis on rohkem kui kaks aastat pärast üleminekuhartas määratud tähtaega. ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Adama Ben Diarra) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS rõhutas, et üleminekuvõimud on kasutanud reformide elluviimise vajadust ettekäändena, et õigustada Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist ja püsida võimul demokraatlike valimisteta. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada. Eeltoodust lähtuvalt takistab ja õõnestab Adama Ben Diarra Mali poliitilise ülemineku edukat lõpuleviimist, eelkõige takistades ja õõnestades valimiste korraldamist ning võimu üleandmist valitud ametivõimudele. |
4.2.2022 |
B. Artikli 2a lõikes 1 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu
|
Nimi |
Tuvastamisandmed |
Põhjendused |
Loetellu kandmise kuupäev |
1. |
DIAW, Malick |
Sünnikoht: Ségou Sünniaeg: 2.12.1979 Kodakondsus: Mali Passi nr: B0722922, kehtib kuni 13.8.2018 Sugu: mees Ametikoht: riikliku üleminekunõukogu (Mali poliitilise ülemineku seadusandlik organ) president, kolonel |
Malick Diaw on kolonel Assimi Goïta lähikonna oluline liige. Kati kolmanda sõjaväepiirkonna staabiülemana oli ta üks 18. augusti 2020. aasta riigipöörde algatajatest ja juhtidest koos kolonelmajor Ismaël Wagué, kolonel Assimi Goïta, kolonel Sadio Camara ja kolonel Modibo Konéga. Malick Diaw vastutab seega Mali rahu, julgeolekut ja stabiilsust ohustava tegevuse või poliitika eest. Riikliku üleminekunõukogu presidendina alates 2020. aasta detsembrist on Malick Diaw samuti Mali poliitilise üleminekuprotsessi kontekstis oluline osaline. Riiklik üleminekunõukogu ei suutnud „missioone“, mis sätestati 1. oktoobri 2020. aasta üleminekuhartas (edaspidi „üleminekuharta“) ja mis oleks tulnud lõpule viia 18 kuu jooksul, õigeaegselt läbi viia, millele viitab asjaolu, et riiklik üleminekunõukogu viivitas valimisseaduse eelnõu vastuvõtmisega. Kõnealuse viivituse tõttu lükkus edasi valimiste korraldamine ja seega ka Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukas lõpuleviimine. Lisaks võimaldab uus valimisseadus, mille riiklik üleminekunõukogu lõpuks 17. juunil 2022 vastu võttis ja mis avaldati Mali Vabariigi Teatajas 24. juunil 2022, üleminekuperioodi presidendil ja asepresidendil ning üleminekuvalitsuse liikmetel kandideerida presidendi- ja parlamendivalimistel, mis on vastuolus üleminekuhartaga. Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS) võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Malick Diaw) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada. Eeltoodust lähtuvalt takistab ja õõnestab Malick Diaw Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukat lõpuleviimist. |
4.2.2022 |
2. |
WAGUÉ, Ismaël |
Sünnikoht: Bamako Sünniaeg: 2.3.1975 Kodakondsus: Mali Passi nr: diplomaatiline pass AA0193660, kehtib kuni 15.2.2023 Sugu: mees Ametikoht: lepitusprotsessi minister, kolonelmajor |
Kolonelmajor Ismaël Wagué on kolonel Assimi Goïta lähikonna oluline liige ja üks peamisi 18. augusti 2020. aasta riigipöörde eest vastutajaid koos kolonel Goïta, kolonel Sadio Camara, kolonel Modibo Koné ja kolonel Malick Diaw’ga. 19. augustil 2020 teatas ta, et sõjavägi on võimule tulnud, ning temast sai seejärel riikliku rahvapääste komisjoni (Comité national pour le salut du peuple, CNSP) pressiesindaja. Ismaël Wagué vastutab seega Mali rahu, julgeolekut ja stabiilsust ohustava tegevuse eest. Alates 2020. aasta oktoobrist üleminekuvalitsuse lepitusprotsessi ministrina tegutsenud Ismaël Wagué vastutab rahu ja leppimise kokkuleppe elluviimise eest Malis. 2021. aasta oktoobris tehtud avaldusega ja sellega, et tal olid alalise strateegilise raamistiku (Cadre Stratégique Permanent, CSP) liikmetega pidevalt lahkhelid, aitas ta kaasa Mali rahu ja leppimise kokkuleppe järelevalvekomitee (Comité de suivi de l’accord, CSA) tegevuse blokeerimisele, mille tulemusena CSA ei kohtunud 2021. aasta oktoobrist kuni 2022. aasta septembrini. Kõnealune olukord on takistanud nimetatud lepingu täitmist, mis on üks Mali poliitilise ülemineku „missioonidest“, nagu on sätestatud üleminekuharta artiklis 2. ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Ismaël Wagué) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 nimetatud individuaalsed sanktsioonid säilitada. Eeltoodust lähtuvalt vastutab Ismaël Wagué tegevuse eest, mis ohustab Malis rahu, julgeolekut ja stabiilsust, ning takistab ja õõnestab Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukat lõpuleviimist. |
4.2.2022 |
3. |
MAÏGA, Choguel |
Sünnikoht: Tabango, Gao, Mali Sünniaeg: 31.12.1958 Kodakondsus: Mali Passi nr: Mali väljastatud diplomaatiline pass nr DA0004473, Schengeni viisa on väljastatud Sugu: mees Ametikoht: peaminister |
Alates 2021. aasta juunist peaministrina tegutsenud Choguel Maïga juhib Mali üleminekuvalitsust, mis loodi pärast 24. mail 2021 toimunud riigipööret. Vastupidiselt ECOWASiga eelnevalt üleminekuharta kohaselt kokku lepitud reformide ja valimiste ajakavale teatas ta 2021. aasta juunis, et reformieelse protsessina ja 27. veebruariks 2022 kavandatud valimiste korraldamise eeltingimusena kutsutakse kokku riiklik taasloomise assamblee (Assises nationales de la refondation, ANR). Nagu Choguel Maïga ise teatas, lükati ANRi mitu korda edasi ja valimised viibisid. Mitu sidusrühma boikoteerisid ANRi, mis peeti lõpuks 2021. aasta detsembris. Üleminekuvalitsus esitas ANRi lõplike soovituste alusel uue ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2025. aasta detsembris ning mis võimaldab üleminekuvalitsusel jääda seega võimule kauemaks kui viieks aastaks. 2022. aasta juunis esitas üleminekuvalitsus ECOWASile muudetud ajakava, mille kohaselt presidendivalimised korraldatakse 2024. aasta märtsis, mis on rohkem kui kaks aastat pärast üleminekuhartas määratud tähtaega. ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Choguel Maïga) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS rõhutas, et üleminekuvõimud on kasutanud reformide elluviimise vajadust ettekäändena, et õigustada Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist ja püsida võimul demokraatlike valimisteta. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada. Peaministrina vastutab Choguel Maïga otseselt üleminekuhartas ette nähtud valimiste edasilükkamise eest ning seetõttu takistab ja õõnestab ta Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukat lõpuleviimist, eelkõige takistades ja õõnestades valimiste korraldamist ning võimu üleandmist valitud ametivõimudele. |
4.2.2022 |
4 |
MAÏGA, Ibrahim Ikassa |
Sünnikoht: Tondibi, Gao regioon, Mali Sünniaeg: 5.2.1971 Kodakondsus: Mali Passi nr: Mali väljastatud diplomaatiline pass Sugu: mees Ametikoht: taasloomise protsessi minister |
Ibrahim Ikassa Maïga on president Keita kukutamisel olulist rolli mänginud liikumise M5-RFP (Mouvement du 5 juin-Rassemblement des Force patriotiques) strateegilise komitee liige. Ibrahim Ikassa Maïgale kui alates 2021. aasta juunist ametis olnud taasloomise protsessi ministrile anti ülesanne kavandada peaminister Choguel Maïga väljakuulutatud riiklik taasloomise assamblee (Assises nationales de la Refondation, ANR). Vastupidiselt ECOWASiga eelnevalt üleminekuharta kohaselt kokku lepitud reformide ja valimiste ajakavale kuulutas üleminekuvalitsus ANRi välja reformieelse protsessina ja 27. veebruariks 2022 kavandatud valimiste korraldamise eeltingimusena. Nagu Choguel Maïga teatas, lükati ANRi mitu korda edasi ja valimised viibisid. Mitu sidusrühma boikoteerisid ANRi, mis peeti lõpuks 2021. aasta detsembris. Üleminekuvalitsus esitas ANRi lõplike soovituste alusel uue ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2025. aasta detsembris ning mis võimaldab üleminekuvalitsusel jääda seega võimule kauemaks kui viieks aastaks. 2022. aasta juunis esitas üleminekuvalitsus ECOWASile muudetud ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2024. aasta märtsis, mis on rohkem kui kaks aastat pärast üleminekuhartas määratud tähtaega. ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Ibrahim Ikassa Maïga) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS rõhutas, et üleminekuvõimud on kasutanud reformide elluviimise vajadust ettekäändena, et õigustada Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist ja püsida võimul demokraatlike valimisteta. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada. Taasloomise protsessi ministrina vastutab Ibrahim Ikassa Maïga otseselt üleminekuhartas ette nähtud valimiste edasilükkamise eest ning seetõttu takistab ja õõnestab ta Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukat lõpuleviimist, eelkõige takistades ja õõnestades valimiste korraldamist ning võimu üleandmist valitud ametivõimudele. |
4.2.2022 |
5 |
DIARRA, Adama Ben (teise nimega Ben Le Cerveau) |
Sünnikoht: Kati, Mali Kodakondsus: Mali Passi nr: Mali väljastatud diplomaatiline pass, Schengeni viisa on väljastatud Sugu: mees Ametikoht: riikliku üleminekunõukogu (Mali poliitilise ülemineku seadusandlik organ) liige |
Adama Ben Diarra, keda tuntakse Camarade Ben Le Cerveau nime all, on üks president Keita kukutamisel olulist rolli mänginud liikumise M5-RFP (Mouvement du 5 Juin-Rassemblement des Forces patriotiques) noortest juhtidest. Adama Ben Diarra juhib ka liikumist Yéréwolo, mis on peamine üleminekuvõime toetav organisatsioon, ning ta on olnud riikliku üleminekunõukogu liige alates 3. detsembrist 2021. Riiklik üleminekunõukogu ei suutnud „missioone“, mis sätestati üleminekuhartas ja mis oleks tulnud lõpule viia 18 kuu jooksul, õigeaegselt läbi viia, millele viitab asjaolu, et riiklik üleminekunõukogu valimisseaduse eelnõu vastuvõtmisega viivitas. Kõnealuse viivituse tõttu lükkus edasi valimiste korraldamine ja seega ka Mali poliitilise üleminekuprotsessi edukas lõpuleviimine. Lisaks võimaldab uus valimisseadus, mille riiklik üleminekunõukogu lõpuks 17. juunil 2022 vastu võttis ja mis avaldati Mali Vabariigi Teatajas 24. juunil 2022, üleminekuperioodi presidendil ja asepresidendil ning üleminekuvalitsuse liikmetel kandideerida presidendi- ja parlamendivalimistel, mis on vastuolus üleminekuhartaga. Adama Ben Diarra on poliitilistel meeleavaldustel ja sotsiaalvõrgustikes aktiivselt toetanud Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist, märkides, et üleminekuvõimude otsustatud üleminekuperioodi viieaastane pikendamine pärast riikliku taasloomise assambleed (Assises nationales de la Refondation, ANR) on Mali rahva kindel soov. Vastupidiselt ECOWASiga eelnevalt üleminekuharta kohaselt kokku lepitud reformide ja valimiste ajakavale kuulutas üleminekuvalitsus ANRi välja reformieelse protsessina ja 27. veebruariks 2022 kavandatud valimiste korraldamise eeltingimusena. Nagu Choguel Maïga teatas, lükati ANRi mitu korda edasi ja valimised viibisid. Mitu sidusrühma boikoteerisid ANRi, mis peeti lõpuks 2021. aasta detsembris. Üleminekuvalitsus esitas ANRi lõplike soovituste alusel uue ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2025. aasta detsembris ning mis võimaldab üleminekuvõimudel jääda seega võimule kauemaks kui viieks aastaks. 2022. aasta juunis esitas üleminekuvalitsus ECOWASile muudetud ajakava, mille kohaselt korraldatakse presidendivalimised 2024. aasta märtsis, mis on rohkem kui kaks aastat pärast üleminekuhartas määratud tähtaega. ECOWAS võttis 2021. aasta novembris vastu individuaalsed sanktsioonid üleminekuvõimude (sealhulgas Adama Ben Diarra) suhtes, kuna nad viivitasid valimiste korraldamise ja Mali poliitilise üleminekuprotsessi lõpuleviimisega. ECOWAS rõhutas, et üleminekuvõimud on kasutanud reformide elluviimise vajadust ettekäändena, et õigustada Mali poliitilise üleminekuprotsessi pikendamist ja püsida võimul demokraatlike valimisteta. ECOWAS otsustas 3. juulil 2022 individuaalsed sanktsioonid säilitada. Eeltoodust lähtuvalt takistab ja õõnestab Adama Ben Diarra Mali poliitilise ülemineku edukat lõpuleviimist, eelkõige takistades ja õõnestades valimiste korraldamist ning võimu üleandmist valitud ametivõimudele. |
4.2.2022 |