EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32017R1505
Commission Regulation (EU) 2017/1505 of 28 August 2017 amending Annexes I, II and III to Regulation (EC) No 1221/2009 of the European Parliament and of the Council on the voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS) (Text with EEA relevance. )
Komisjoni määrus (EL) 2017/1505, 28. august 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS)) I, II ja III lisa (EMPs kohaldatav tekst )
Komisjoni määrus (EL) 2017/1505, 28. august 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS)) I, II ja III lisa (EMPs kohaldatav tekst )
C/2017/5792
ELT L 222, 29.8.2017, p. 1–20
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
29.8.2017 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 222/1 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1505,
28. august 2017,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS)) I, II ja III lisa
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ, (1) eelkõige selle artiklit 48,
ning arvestades järgmist:
(1) |
EMASi eesmärk on edendada organisatsioonide keskkonnategevuse tulemuslikkuse jätkuvat parandamist keskkonnajuhtimissüsteemide kehtestamise ja rakendamise, kõnealuste süsteemide toimimise hindamise, keskkonnategevuse tulemuslikkuse alase teabe esitamise, üldsuse ja muude sidusrühmadega peetava avatud arutelu ning organisatsiooni töötajate aktiivse kaasamise kaudu. Selle eesmärgi saavutamiseks on määruse (EÜ) nr 1221/2009 lisades I–IV esitatud konkreetsed nõuded, mida organisatsioonid peavad järgima, kui nad soovivad EMASit rakendada ja end EMASis registreerida. |
(2) |
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 II lisa A osa sisaldab nõudeid, mis on sätestatud kõnealuse määruse kohase keskkonnajuhtimissüsteemi nõuete aluseks olevas standardis EN ISO 14001:2004. |
(3) |
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 II lisa B osas on loetletud rida täiendavaid küsimusi, mida ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) registreeritud organisatsioonid peavad käsitlema ning mis on otseselt seotud paljude standardi EN ISO 14001:2004 elementidega. |
(4) |
ISO on nüüdseks andnud välja rahvusvahelise standardi ISO 14001 uue versiooni. Seepärast on standardi teine väljaanne (EN ISO 14001:2004) asendatud kolmanda väljaandega (ISO 14001:2015). |
(5) |
Erinevates lisades ühtlase lähenemisviisi tagamiseks tuleks rahvusvahelise standardi ISO 14001:2015 asjakohaseid uusi sätteid võtta arvesse ka määruse (EÜ) nr 1221/2009 I lisas, milles on esitatud keskkonnaülevaadet käsitlevad nõuded, ning sama määruse III lisas, milles on esitatud keskkonnaalase siseauditi nõuded. |
(6) |
Määrust (EÜ) nr 1221/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
(7) |
Organisatsioonid, kes soovivad end nii EMASis registreerida kui ka ISO 14001 alusel sertifitseerida või sellist registreeringut või sertifitseerimist säilitada, läbivad sageli ühe integreeritud tõendamis-/sertifitseerimisprotsessi. Mõlema vahendi nõuete vahelise ühtsuse säilitamiseks ei tohiks organisatsioone kohustada rakendama määruse (EÜ) nr 1221/2009 läbivaadatud lisasid enne rahvusvahelise standardi ISO 14001 uue versiooni ilmumist. Seepärast on vaja võtta üleminekumeetmeid. |
(8) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 alusel asutatud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 I, II ja III lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.
Artikkel 2
Organisatsiooni vastavust käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 1221/2009 nõuetele kontrollitakse määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 kohase tõendamise ajal.
Kui EMASi registreeringut uuendatakse ja kui järgmine tõendamine tuleb teha enne 14. märtsi 2018, võib järgmise tõendamise tähtaega tõendaja ja pädevate asutuste kokkuleppel kuue kuu võrra pikendada.
Enne 14. septembrit 2018 võib tõendaja nõusolekul teha tõendamise nõukogu määrusega (EL) nr 517/2013 (2) muudetud määruse (EÜ) nr 1221/2009 nõuete kohaselt. Kui selline tõendamine tehakse, kehtib tõendaja kinnitus kui ka registreerimissertifikaat üksnes 14. septembrini 2018.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 28. august 2017
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.
(2) Nõukogu 13. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 517/2013, millega kohandatakse teatavaid määruseid ja otsuseid kaupade vaba liikumise, isikute vaba liikumise, äriühinguõiguse, konkurentsipoliitika, põllumajanduse, toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, transpordipoliitika, energeetika, maksustamise, statistika, üleeuroopaliste võrkude, kohtusüsteemi ja põhiõiguste, vabaduse, turvalisuse ja õiguse, keskkonna, tolliliidu, välissuhete, välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning institutsioonide valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
LISA
I LISA
KESKKONNAÜLEVAADE
Keskkonnaülevaade hõlmab järgmisi valdkondi.
1. Organisatsioonilise konteksti kindlaksmääramine
Organisatsioon peab määrama kindlaks välised ja sisemised küsimused, mis võivad avaldada positiivset või negatiivset mõju selle suutlikkusele saavutada oma keskkonnajuhtimissüsteemi kavandatavad tulemused.
Nende küsimuste hulka kuuluvad asjakohased keskkonnatingimused nagu kliima, õhukvaliteet, veekvaliteet, loodusvarade kättesaadavus, bioloogiline mitmekesisus.
Need võivad muu hulgas hõlmata ka järgmisi tingimusi:
— |
välised tingimused (näiteks kultuurilised, sotsiaalsed, poliitilised, juriidilised, regulatiivsed, rahalised, tehnoloogilised, majanduslikud, looduslikud ja konkurentsialased asjaolud); |
— |
organisatsiooni omapärast tulenevad sisemised tingimused (näiteks selle tegevus, tooted ja teenused, strateegiline suund, kultuur ja võimekus). |
2. Huvitatud isikute tuvastamine ning nende asjakohaste vajaduste ja ootuste väljaselgitamine
Organisatsioon peab välja selgitama keskkonnajuhtimissüsteemi seisukohalt asjakohased huvitatud isikud, nende asjakohased vajadused ja ootused ning selle, missugustele nimetatud vajadustele ja ootustele peab organisatsioon vastama või otsustab vastata.
Kui organisatsioon otsustab vabatahtlikult vastata huvitatud isikute asjakohastele vajadustele või ootustele, mida õigusnõuetes ei käsitleta, või nendega nõustuda, muutuvad need organisatsiooni vastavuskohustuste osaks.
3. Kehtivate keskkonnaalaste õigusnõuete kindlakstegemine
Lisaks kehtivate keskkonnaalaste õigusnõuete loetelu koostamisele märgib organisatsioon, kuidas ta saab esitada tõendeid selle kohta, et ta vastab erinevatele õigusnõuetele.
4. Otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide väljaselgitamine ning oluliste aspektide kindlaksmääramine
Organisatsioon teeb kindlaks kõik nõuetekohaselt kvalifitseeritud või kvantifitseeritud ning olulise keskkonnamõjuga otsesed ja kaudsed keskkonnaaspektid ning koostab registri kõigist olulisena käsitatavatest keskkonnaaspektidest. Samuti selgitab organisatsioon välja, missugused nimetatud aspektidest on olulised vastavalt käesoleva lisa punkti 5 alusel sätestatud kriteeriumidele.
Otsese ja kaudse keskkonnamõju kindlaks tegemisel on oluline, et organisatsioon võtaks arvesse ka oma põhitegevusega seotud keskkonnaaspekte. Organisatsiooni tegevuskoha ja rajatistega seotud keskkonnaaspektide loend ei ole piisav.
Oma tegevuse, toodete ja teenustega seotud otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide kindlaks tegemisel kasutab organisatsioon olelusringil põhinevat lähenemisviisi, võttes arvesse olelusringi etappe, mida saab kontrollida või mõjutada. Need etapid hõlmavad organisatsiooni tegevusalast sõltuvalt tavaliselt tooraine hankimist, ostmist ja hankeid, disaini, tootmist, transporti, kasutamist, käitlemist olelusringi lõpus ning lõppladustamist.
4.1. Otsesed keskkonnaaspektid
Otsesed keskkonnaaspektid on seotud organisatsiooni enda tegevuse, toodete ja teenustega, mida organisatsioon otseselt kontrollib.
Kõik organisatsioonid peavad võtma arvesse oma tegevuse otseseid keskkonnaaspekte.
Otsesed keskkonnaaspektid hõlmavad muu hulgas järgmist:
(1) |
õhkuheide; |
(2) |
vetteheide (kaasa arvatud põhjavette imbumine); |
(3) |
tahkete ja muude, eelkõige ohtlike jäätmete tekitamine, nende ringlussevõtt, korduskasutamine, vedu ja kõrvaldamine; |
(4) |
maa kasutamine ja saastamine; |
(5) |
energia, loodusvarade (kaasa arvatud vee, fauna ja floora) ning toorainete kasutamine; |
(6) |
lisa- ja abiainete, samuti pooltoodete kasutamine; |
(7) |
kohalikud probleemid (müra, vibratsioon, lõhn, tolm, välimus jne). |
Keskkonnaaspektide väljaselgitamisel tuleks kaaluda ka järgmist:
— |
keskkonnaõnnetuste ja muude potentsiaalse keskkonnamõjuga hädaolukordade (näiteks keemiaõnnetuste) toimumise ning võimalike ebatavaliste olukordade tekkimise oht, mis võib kaasa tuua võimaliku keskkonnamõju; |
— |
kaupade ja teenuste veo ning tööasjus reisivate töötajatega seonduvad küsimused. |
4.2. Kaudsed keskkonnaaspektid
Kaudsed keskkonnaaspektid võivad tuleneda organisatsiooni ja kolmandate isikute suhtlemisest, mida organisatsioon saab mõjutada mõistlikul määral.
Need hõlmavad muu hulgas järgmist:
(1) |
toodete ja teenuste olelusringiga seotud küsimused, mida organisatsioon saab mõjutada (tooraine hankimine, disain, ostmine ja hankimine, tootmine, transport, kasutamine, käitlemine olelusringi lõpus ning lõppladustamine); |
(2) |
kapitaliinvesteeringud, laenude andmine ja kindlustusteenused; |
(3) |
uued turud; |
(4) |
teenuste valik ja koosseis (nt vedu või toitlustusteenus); |
(5) |
haldamise ja kavandamisega seotud otsused; |
(6) |
tootevaliku koosseis; |
(7) |
peatöövõtjate, alltöövõtjate, tarnijate ja alltarnijate keskkonnategevuse tulemuslikkus ja tavad. |
Organisatsioonid peavad suutma tõendada, et juhtimissüsteemis käsitletakse nende aspektidega seotud olulisi keskkonnaaspekte ja mõju.
Organisatsioon peaks püüdma tagada, et tarnijad ja organisatsiooni nimel tegutsevad isikud järgivad oma lepingujärgses tegevuses organisatsiooni keskkonnapoliitikat.
Organisatsioon peab uurima, millisel määral ta võib neid kaudseid keskkonnaaspekte mõjutada ning milliseid meetmeid saab võtta keskkonnamõju vähendamiseks või keskkonnaalase kasu suurendamiseks.
5. Keskkonnaaspektide olulisuse hindamine
Organisatsioon peab määratlema oma tegevuse, toodete ja teenuste keskkonnaaspektide tähtsuse hindamise kriteeriumid ning rakendama neid kriteeriume tegemaks kindlaks, millistel aspektidel on olelusringi perspektiivi arvestades oluline keskkonnamõju.
Organisatsiooni väljatöötatud kriteeriumides võetakse arvesse asjakohaseid õigusakte ning need kriteeriumid peavad olema mitmekülgsed, sõltumatult kontrollitavad, reprodutseeritavad ja avalikud.
Kriteeriumide kehtestamisel võtab organisatsioon arvesse järgmisi elemente:
(1) |
potentsiaalne kahju või kasu keskkonnale, kaasa arvatud bioloogilisele mitmekesisusele; |
(2) |
keskkonna seisukord (nt kohaliku, piirkondliku või üleilmse keskkonna haavatavus); |
(3) |
aspekti või mõju suurus, arv, sagedus või pöörduvus; |
(4) |
asjakohaste keskkonnaalaste õigusaktide olemasolu ja nõuded; |
(5) |
huvitatud isikute, kaasa arvatud organisatsiooni töötajate seisukohad. |
Olenevalt organisatsiooni tegevuse, toodete ja teenuste tüübist võidakse kaaluda ka täiendavaid asjakohaseid elemente.
Organisatsioon hindab kehtestatud kriteeriumide alusel oma keskkonnaaspektide ja -mõju olulisust. Selleks võtab organisatsioon muu hulgas arvesse järgmist:
(1) |
organisatsiooni andmed materjali ja energia kasutamise ning vette või õhku juhitavate heidete ja jäätmete ohtlikkuse kohta; |
(2) |
organisatsiooni tegevus, mida reguleerivad keskkonnaalased õigusaktid; |
(3) |
hangetega seotud tegevus; |
(4) |
organisatsiooni toodete kavandamine, tootearendus, valmistamine, levitamine, hooldus, kasutamine, korduskasutamine, ringlussevõtt ja kõrvaldamine; |
(5) |
organisatsiooni tegevusvaldkonnad, mis põhjustavad kõige suuremat keskkonnakulu ja -tulu. |
Organisatsiooni tegevuse keskkonnamõju tähtsuse hindamisel võtab organisatsioon arvesse tavalisi tegutsemistingimusi, käivitamis- ja seiskamistingimusi ning mõistlikult eeldatava hädaolukorra tingimusi. Arvesse võetakse varasemat, praegust ja kavandatavat tegevust.
6. Varasemate vahejuhtumite uurimisest saadud tagasiside hindamine
Organisatsioon võtab arvesse varasemate vahejuhtumite uurimisest saadud tagasisidet, mis võib mõjutada organisatsiooni suutlikkust saavutada oma keskkonnajuhtimissüsteemi kavandatud tulemused.
7. Riski ja võimaluste väljaselgitamine ja dokumenteerimine
Organisatsioon selgitab välja ja dokumenteerib riskid ja võimalused, mis on seotud keskkonnaaspektide, vastavuskohustuste ja muude küsimuste ja nõuetega, mis on loetletud jaotistes 1 kuni 4.
Organisatsioon keskendub neile riskidele ja võimalustele, mida oleks vaja käsitleda keskkonnajuhtimissüsteemi kavandatud tulemuste saavutamiseks, soovimatu mõju või õnnetuse vältimiseks ning organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse jätkuvaks parandamiseks.
8. Olemasolevate protsesside, tavade ja menetluste uurimine
Organisatsioon uurib olemasolevaid protsesse, tavasid ja menetlusi ning selgitab välja, missugused neist on vajalikud keskkonnajuhtimise pikaajaliseks haldamiseks.
II LISA
KESKKONNAJUHTIMISSÜSTEEMI NÕUDED NING TÄIENDAVAD KÜSIMUSED, MILLEGA EMASI RAKENDAVAD ORGANISATSIOONID PEAVAD TEGELEMA
EMASi kohased nõuded keskkonnajuhtimissüsteemidele on sätestatud standardi EN ISO 14001:2015 jaotistes 4 kuni 10. Need nõuded esitatakse uuesti A osas.
Artikli 4 viiteid käesoleva lisa teatud punktidele tuleks mõista järgmiselt:
|
viidet punktile A.3 tuleks käsitada viitena A osa punktile 6.1, |
|
viidet punktile A.5 tuleks käsitada viitena A osa punktile 9.2. |
Lisaks peavad EMASi rakendavad organisatsioonid käsitlema mitmeid täiendavaid küsimusi, millel on otsene seos standardi EN ISO 14001:2015 4. jaotise paljude elementidega. Kõnealused täiendavad nõuded on loetletud käesoleva lisa B osas.
A OSA Keskkonnajuhtimissüsteemi nõuded vastavalt standardile EN ISO 14001:2015 |
B OSA täiendavad nõuded EMASi rakendavatele organisatsioonidele |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) osalevad organisatsioonid täidavad EN ISO 14001:2015 (1) nõudeid, mis on esitatud allpool. A.4 Organisatsiooni kontekst A.4.1 Organisatsiooni ja selle konteksti mõistmine Organisatsioon peab määrama kindlaks välised ja sisemised küsimused, mis on asjakohased seoses organisatsiooni eesmärgiga ja mõjutavad organisatsiooni võimet saavutada keskkonnajuhtimissüsteemi kavandatud tulemusi. Sellised küsimused peavad hõlmama keskkonnatingimusi, mida organisatsioon mõjutab või mis võivad teda mõjutada. A.4.2 Huvitatud isikute vajaduste ja ootuste mõistmine Organisatsioon peab määrama kindlaks:
A.4.3 Keskkonnajuhtimissüsteemi kohaldamisala kindlaksmääramine Organisatsioon peab oma keskkonnajuhtimissüsteemi kohaldamisala määramiseks tegema kindlaks selle piirid ja kohaldatavuse. Kohaldamisala kindlaksmääramisel peab organisatsioon kaalutlema:
Kui kohaldamisala on määratletud, siis tuleb kõik organisatsiooni kohaldamisalasse kuuluvad tegevusvaldkonnad, tooted ja teenused lisada keskkonnajuhtimissüsteemi. Kohaldamisala peab olema dokumenteeritud teave ning see peab olema huvitatud isikutele kättesaadav. A.4.4 Keskkonnajuhtimissüsteem Selleks, et saavutada kavandatud tulemusi, sh suurendada oma keskkonnategevuse tulemuslikkust, peab organisatsioon kehtestama, ellu viima, toimivana hoidma ja järjepidevalt parendama keskkonnajuhtimissüsteemi, sh vajalikke protsesse ja nendevahelist mõju, kooskõlas kõnealuse rahvusvahelise standardi nõuetega. Organisatsioon peab keskkonnajuhtimissüsteemi kehtestamisel ja toimivana hoidmisel kaalutlema jaotistes 4.1 ja 4.2 saadud teadmisi. |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.5 Eestvedamine A.5.1 Eestvedamine ja pühendumus Tippjuhtkond peab näitama seoses keskkonnajuhtimissüsteemiga üles eestvedamist ja pühendumust, tehes järgmist:
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.5.2 Keskkonnapoliitika Tippjuhtkond peab kehtestama, ellu viima ja toimivana hoidma keskkonnapoliitikat, mis keskkonnajuhtimissüsteemi kindlaksmääratud kohaldamisala piires:
Keskkonnapoliitika peab olema:
|
B.1. Keskkonnategevuse tulemuslikkuse pidev parandamine Organisatsioon võtab endale kohustuse oma keskkonnategevuse tulemuslikkust pidevalt parandada. Kui organisatsioonil on üks tegevuskoht või mitu tegevuskohta, peab iga tegevuskoht, mille suhtes kohaldatakse EMASi, täitma kõiki EMASi nõudeid, sealhulgas artikli 2 lõikes 2 määratletud keskkonnategevuse tulemuslikkuse pidev parandamine. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.5.3 Organisatsioonisisesed rollid, vastutus ja volitused Tippjuhtkond peab tagama, et asjakohaste rollide täitmiseks on määratud vastutus ja volitused ning need on organisatsioonis teatavaks tehtud. Tippjuhtkond peab määrama vastutuse ja volitused järgmiste ülesannete täitmiseks:
|
B.2. Juhtkonna esindaja(d) Tippjuhtkond peab määrama konkreetse(d) tippjuhtkonna esindaja(d), kellel muudest ülesannetest sõltumata peab olema kindlaks määratud roll, vastutus ja volitused selleks, et tagada käesoleva määruse nõuetele vastav keskkonnajuhtimissüsteem ja teavitada tippjuhtkonda keskkonnajuhtimissüsteemi tulemuslikkusest. Tippjuhtkonna esindaja võib olla organisatsiooni tippjuhtkonna liige. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.6 Planeerimine A.6.1 Riskide ja võimaluste käsitlemise meetmed A.6.1.1 Üldist Organisatsioon peab kehtestama, ellu viima ja toimivana hoidma protsessid, mis on vajalikud jaotistes 6.1.1 kuni 6.1.4 esitatud nõuete täitmiseks. Keskkonnajuhtimissüsteemi planeerimisel peab organisatsioon kaaluma:
Organisatsioon peab keskkonnajuhtimissüsteemi kohaldamisala piires määrama kindlaks võimalikud hädaolukorrad, sh need, millel võib olla keskkonnamõju. Organisatsioon peab dokumenteerima ja säilitama teabe:
A.6.1.2 Keskkonnaaspektid Organisatsioon peab keskkonnajuhtimissüsteemi määratletud kohaldamisala piires määrama kindlaks keskkonnaaspektid, mis seonduvad tema tegevuste, toodete ja teenustega, mida ta võib ohjata ja mida ta võib mõjutada, ning nendega seonduvad keskkonnamõjud, pidades silmas olelusringil põhinevat lähenemisviisi. Keskkonnaaspektide kindlaksmääramisel peab organisatsioon arvesse võtma:
Organisatsioon peab kehtestatud kriteeriume kasutades määrama kindlaks need aspektid, millel on või võib olla oluline keskkonnamõju. Organisatsioon peab asjakohasel moel oma olulised keskkonnaaspektid teatavaks tegema organisatsiooni eri tasemete ja eri ülesannetega seoses. Organisatsioon peab dokumenteerima ja säilitama teabe:
|
B.3 Keskkonnaülevaade Organisatsioonid koostavad I lisas sätestatud esialgse keskkonnaülevaate. Ka väljaspool liitu asuvad organisatsioonid järgivad keskkonnaalaseid õigusnõudeid, mida kohaldatakse samalaadsete organisatsioonide suhtes liikmesriikides, kus organisatsioonid kavatsevad oma taotluse esitada. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.6.1.3 Vastavuskohustused Organisatsioon peab:
Organisatsioon peab dokumenteerima ja säilitama teabe oma vastavuskohustuste kohta.
A.6.1.4 Tegevuste planeerimine Organisatsioon peab planeerima:
Nende meetmete planeerimisel peab organisatsioon kaalutlema oma tehnoloogilisi võimalusi ning oma rahalisi, toimimis- ja ärinõudeid. |
B.4. Vastavus õigusnormidele EMASis registreeritud või registreerida soovivad organisatsioonid peavad tõendama, et on täitnud kõik alljärgnevad tingimused:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.6.2.1 Keskkonnaeesmärgid Organisatsioon peab asjakohaste ülesannete ja tasemete jaoks sisse seadma keskkonnaeesmärgid, võttes arvesse organisatsiooni olulisi keskkonnaaspekte ja seonduvaid vastavuskohustusi ning kaalutledes oma riske ja võimalusi. Keskkonnaeesmärgid peavad olema:
Organisatsioon peab dokumenteerima ja säilitama teabe oma keskkonnaeesmärkide kohta. A.6.2.2 Tegevuste planeerimine keskkonnaeesmärkide saavutamiseks Keskkonnaeesmärkide planeerimise käigus peab organisatsioon määrama kindlaks:
Organisatsioon peab kaaluma, kuidas keskkonnaeesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid saaks lõimida organisatsiooni äriprotsessidega. |
B.5. Keskkonnaeesmärgid Organisatsioonid peavad suutma tõendada, et juhtimissüsteem ja auditeerimismenetlused käsitlevad organisatsiooni keskkonnategevuse tegelikku tulemuslikkust seoses otseste ja kaudsete aspektidega. Keskkonnaeesmärgid ei või olla eesmärkide saavutamise ja ülesannete täitmise vahendid. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7 Tugi A.7.1 Ressursid Organisatsioon peab määrama kindlaks ja eraldama ressursid, mida on vaja keskkonnajuhtimissüsteemi kehtestamiseks, elluviimiseks, toimivana hoidmiseks ja järjepidevaks parendamiseks. |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.2 Pädevus Organisatsioon peab:
Organisatsioon peab säilitama asjakohase dokumenteeritud teabe tõendina pädevuse kohta. |
B.6. Töötajate kaasamine
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.3 Teadlikkus Organisatsioon peab tagama, et tema kontrolli all töötavad isikud on teadlikud:
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.4 Teabevahetus A.7.4.1 Üldist Organisatsioon peab kehtestama, ellu viima ja toimivana hoidma protsessid, mida on vaja keskkonnajuhtimissüsteemi seisukohalt vajaliku sisemise ja välise teabevahetuse jaoks, sh:
Teabevahetuse protsessi(de) sisseseadmisel peab organisatsioon:
Organisatsioon peab vastama tema keskkonnajuhtimissüsteemiga seotud päringutele. Organisatsioon peab dokumenteerima ja asjakohasel viisil säilitama teabe oma teabevahetuse kohta. A.7.4.2 Sisemine teabevahetus Organisatsioon peab:
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.4.3 Väline teabevahetus Organisatsioon peab väliselt teatavaks tegema keskkonnajuhtimissüsteemi seisukohalt asjakohase teabe, nagu see on ette nähtud organisatsiooni teabevahetuse protsessi(de)ga ja nõutav tema vastavuskohustuste alusel. |
B.7. Teabevahetus
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A.7.5 Dokumenteeritud teave A.7.5.1 Üldist Organisatsiooni keskkonnajuhtimissüsteem peab sisaldama:
A.7.5.2 Koostamine ja kaasajastamine Dokumenteeritud teabe koostamise ja kaasajastamise käigus peab organisatsioon tagama asjakohase:
A.7.5.3 Dokumenteeritud teabe ohjamine Keskkonnajuhtimissüsteemis ja kõnealuses rahvusvahelises standardis nõutud dokumenteeritud teavet peab ohjama nii, et tagada selle:
Dokumenteeritud teabe ohjamiseks peab organisatsioon käsitlema vastavalt kohaldatavusele järgmist:
Välise päritoluga dokumenteeritud teave, mida organisatsioon peab keskkonnajuhtimissüsteemi planeerimiseks ja toimimiseks vajalikuks, tuleb asjakohaselt tuvastada ja seda tuleb ohjata.
A.8 Toimimine A.8.1 Toimimise planeerimine ja ohjamine Organisatsioon peab kehtestama, ellu viima, ohjama ja toimivana hoidma protsesse, mis on vajalikud keskkonnajuhtimissüsteemi nõuete täitmiseks ning viima ellu jaotiste 6.1 ja 6.2 kohased meetmed järgmiselt:
Organisatsioon peab ohjama kavandatud muudatusi ja soovimatute muudatuste tagajärjed üle vaatama, rakendades vajadusel meetmeid mis tahes negatiivsete tagajärgede leevendamiseks. Organisatsioon peab tagama, et sisseostetud protsess(id) oleks(id) ohjatud või mõjutatud. Ohje või mõju tüüp ja ulatus peavad olema määratletud keskkonnajuhtimissüsteemi raames. Organisatsioon peab kooskõlas olelusringil põhineva lähenemisviisiga:
mis seonduvad tema toodete ja teenuste transpordi või kättetoimetamise, kasutamise, olelusringi lõpu järgse käitlemise või lõpliku kõrvaldamisega. Organisatsioon peab dokumenteerima ja säilitama teabe määral, mis on vajalik selleks, et saada kindlustunne, et protsess(id) on ellu viidud kavakohaselt. A.8.2 Valmisolek hädaolukordadeks ja tegutsemine nende puhul Organisatsioon peab kehtestama, ellu viima ja toimivana hoidma protsessid, mis on vajalikud jaotises 6.1.1. tuvastatud võimalikeks hädaolukordadeks valmistumiseks ja neile reageerimiseks. Organisatsioon peab:
Organisatsioon peab dokumenteerima ja säilitama teabe määral, mis on vajalik selleks, et saada kindlustunne, et protsess(id) on ellu viidud kavakohaselt. A.9 Keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamine A.9.1 Seire, mõõtmine, analüüs ja hindamine A.9.1.1 Üldist Organisatsioon peab seirama, mõõtma, analüüsima ja hindama oma keskkonnategevuse tulemuslikkust. Organisatsioon peab määrama kindlaks:
Organisatsioon peab tagama, et kasutatavad seire- ja mõõteseadmed on asjakohasel moel kalibreeritud või taadeldud ning hooldatud. Organisatsioon peab hindama oma keskkonnategevuse tulemuslikkust ja keskkonnajuhtimissüsteemi mõjusust. Organisatsioon peab keskkonnategevuse tulemuslikkust puudutava asjakohase teabe teatavaks tegema nii organisatsiooni sees kui ka väljaspool, nagu see on kindlaks määratud tema teabevahetuse protsessi(de)s ja nõutud tema vastavuskohustustega. Organisatsioon peab säilitama asjaomase dokumenteeritud teabe tõendina seire, mõõtmise, analüüsi ja hindamise tulemuste kohta. A.9.1.2 Vastavuse hindamine Organisatsioon peab kehtestama, ellu viima ja toimivana hoidma protsessid, mida on vaja tema vastavuskohustuste täitmise hindamiseks. Organisatsioon peab:
Organisatsioon peab tõendina säilitama dokumenteeritud teabe vastavushindamise tulemus(t)e kohta. A.9.2 Siseaudit A.9.2.1 Üldist Organisatsioon peab planeeritud ajavahemike järel läbi viima siseauditid, et hankida teavet selle kohta, kas keskkonnajuhtimissüsteem:
A.9.2.2 Siseauditi programm Organisatsioon peab kehtestama, ellu viima ja toimivana hoidma siseauditi programmi(d), milles nähakse ette siseauditite sagedus, meetodid, vastutused, planeerimise nõuded ja aruandlus. Siseauditite programmi kehtestamisel peab organisatsioon kaaluma asjaomaste protsesside keskkonnaalast tähtsust, organisatsiooni mõjutavaid muudatusi ning varem läbi viidud auditite tulemusi. Organisatsioon peab:
Organisatsioon peab tõendina säilitama dokumenteeritud teabe auditi programmi elluviimise ja auditi tulemuste kohta. A.9.3 Juhtkonnapoolne ülevaatus Tippjuhtkond peab planeeritud ajavahemike järel üle vaatama organisatsiooni keskkonnajuhtimissüsteemi, et tagada selle jätkuv sobivus, piisavus ja mõjusus. Juhtkonnapoolne ülevaatus peab arvesse võtma järgmist:
Juhtkonnapoolse ülevaatuse tulemused peavad hõlmama:
Organisatsioon peab säilitama dokumenteeritud teabe tõendina juhtkonnapoolsete ülevaatuste tulemuste kohta. A.10 Parendamine A.10.1 Üldist Organisatsioon peab oma keskkonnajuhtimissüsteemi kavandatud tulemuste saavutamiseks määrama kindlaks parendamisvõimalused (vt 9.1, 9.2 ja 9.3) ja rakendama vajalikke meetmeid. A.10.2 Mittevastavus ja parandusmeetmed Kui ilmneb mittevastavus, siis peab organisatsioon:
Parandusmeetmed peavad olema asjakohased, võttes arvesse tekkinud mittevastavuste mõjude, sh keskkonnamõju(de) olulisust. Organisatsioon peab säilitama dokumenteeritud teabe tõendina:
A.10.3 Järjepidev parendamine Organisatsioon peab järjepidevalt parendama oma keskkonnajuhtimissüsteemi sobivust, piisavust ja mõjusust, et parandada keskkonnategevuse tulemuslikkust. |
|
III LISA
KESKKONNAALANE SISEAUDIT
1. Auditikava ja auditeerimise sagedus
1.1. Auditikava
Auditikavaga tagatakse, et organisatsiooni juhtkonnale antakse teavet, mis on vajalik organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse ja keskkonnajuhtimissüsteemi tõhususe läbivaatamiseks ning tõendamaks, et need on kontrolli all.
1.2. Auditikava eesmärgid
Eesmärk on eelkõige hinnata rakendatavat juhtimissüsteemi ning teha kindlaks, kas see on kooskõlas organisatsiooni poliitika ja programmiga, mille hulka kuulub keskkonnaalaste õigusnõuete ja muude keskkonnaga seotud nõuete järgimine.
1.3. Auditikava ulatus
Määratletakse selgelt auditite või vajaduse korral auditeerimistsükli iga etapi üldine ulatus ning piiritletakse selgesõnaliselt:
(1) |
käsitletavad valdkonnad; |
(2) |
auditeeritavad tegevusalad; |
(3) |
arvessevõetavad keskkonnaalased kriteeriumid; |
(4) |
auditiga hõlmatav ajavahemik. |
Keskkonnaaudit sisaldab keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamiseks vajalike faktiliste andmete hindamist.
1.4. Auditeerimise sagedus
Audititevahelise aja või organisatsiooni kogu tegevust hõlmava auditeerimistsükli pikkus on kuni kolm aastat või, kui kohaldatakse artikliga 7 ette nähtud erandit, neli aastat. Iga tegevuse auditeerimise sagedus on erinev sõltuvalt:
(1) |
tegevuse laadist, ulatusest ja keerukusest; |
(2) |
tegevusega seotud keskkonnamõju suurusest; |
(3) |
eelmiste audititega tuvastatud probleemide tähtsusest ja kiireloomulisusest; |
(4) |
varasematest keskkonnaprobleemidest. |
Keerulisemat tegevust, millel on suurem mõju keskkonnale, auditeeritakse sagedamini.
Organisatsioon teostab auditi vähemalt igal aastal, kuna see aitab organisatsiooni juhtkonnale ja tõendajale selgitada, et organisatsiooni olulised keskkonnaaspektid on tema kontrolli all.
Organisatsioon teeb auditeid, mis käsitlevad:
(1) |
organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkust; ning |
(2) |
organisatsiooni vastavust kohaldatavatele õigusnõuetele ja muudele keskkonnaga seotud nõuetele. |
2. Auditeerimistegevus
Auditeerimistegevuse hulka kuuluvad vestlused töötajatega, töötingimuste ja seadmete kontrollimine ning registri, kirjalike menetluste ja muu asjakohase dokumentatsiooni ülevaatamine. Selle eesmärk on hinnata auditeeritava tegevusega seotud keskkonnategevuse tulemuslikkust, et teha kindlaks, kas tegevus vastab kohaldatavatele standarditele, eeskirjadele või seatud eesmärkidele ja ülesannetele. Samuti selgitab audit välja, kas keskkonnaalaste kohustuste täitmiseks kohaldatav süsteem on tulemuslik ja asjakohane ning hõlmab seetõttu muu hulgas pistelist kontrolli organisatsiooni kriteeriumidele vastavuse kohta, et määrata kindlaks kogu juhtimissüsteemi tulemuslikkus.
Auditeerimine koosneb eelkõige järgmistest etappidest:
(1) |
juhtimissüsteemidest arusaamine; |
(2) |
juhtimissüsteemide tugevate ja nõrkade külgede hindamine; |
(3) |
tõendite kogumine, et näha, kus juhtimissüsteem toimib ja kus mitte; |
(4) |
auditi tulemuste hindamine; |
(5) |
auditi järelduste koostamine; |
(6) |
aruandmine auditi tulemustest ja järeldustest. |
3. Aruandmine auditi tulemustest ja järeldustest
Kirjaliku auditeerimisaruande põhieesmärgid on järgmised:
(1) |
auditi ulatuse dokumenteerimine; |
(2) |
juhtkonnale teabe andmine organisatsiooni keskkonnapoliitika järgimise hetkeseisu ja keskkonnaalaste edusammude kohta organisatsioonis; |
(3) |
juhtkonnale teabe andmine õigusnõuetele ja muudele keskkonnanõuetele vastamise hetkeseisu kohta ning meetmete kohta, mida on rakendatud vastavuse tõendamise võimaldamiseks; |
(4) |
juhtkonnale teabe andmine organisatsiooni keskkonnamõju seiramiseks ja leevendamiseks võetud meetmete tulemuslikkuse ja usaldusväärsuse kohta; |
(5) |
vajaduse korral parandusmeetmete tarvilikkuse tõendamine. |
Kirjalik auditiaruanne peab sisaldama nendele eesmärkidele vastamiseks vajalikku teavet.
(1) Käesolevas lisas esitatud teksti võib kasutada Euroopa Standardikomitee (CEN) loal. Kogu teksti võib osta riiklikelt standardiorganisatsioonidelt, mille loetelu on esitatud Euroopa Standardikomitee ametlikul veebisaidil. Käesoleva lisa mis tahes kujul taasesitus kaubanduslikel eesmärkidel ei ole lubatud.