EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32017L2108
Directive (EU) 2017/2108 of the European Parliament and of the Council of 15 November 2017 amending Directive 2009/45/EC on safety rules and standards for passenger ships (Text with EEA relevance. )
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/2108, 15. november 2017, millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (EMPs kohaldatav tekst )
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/2108, 15. november 2017, millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (EMPs kohaldatav tekst )
ELT L 315, 30.11.2017, p. 40–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
30.11.2017 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 315/40 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2017/2108,
15. november 2017,
millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/45/EÜ (3) kindlaks määratud ühiste ohutusnõuetega tagatud kõrge ohutustaseme ja seeläbi reisijate usalduse säilitamiseks ning võrdsete võimaluste tagamiseks tuleb kõnealuse direktiivi kohaldamist parandada. Direktiivi 2009/45/EÜ tuleks kohaldada ainult selliste reisilaevade ja veesõidukite suhtes, mille jaoks selle direktiivi ohutusnõuded olid ette nähtud. Seega tuleks kõnealuse direktiivi kohaldamisalast välja jätta mitu konkreetset laevatüüpi, eelkõige teeninduslaevad, purjelaevad ja laevad, millega transporditakse, näiteks avamererajatistele, väljaõppega töötajaid, kes ei osale laeva käitamises. |
(2) |
Laeval asuvaid teeninduslaevu kasutatakse reisijate transportimiseks otse laevalt kaldale ja tagasi kõige lühemat ohutut mereteed pidi. Sellised laevad ei ole kohased ja neid ei tohiks kasutada muud liiki teenuste jaoks, näiteks rannikuäärseteks ekskursioonideks. Ekskursioone peaksid läbi viima laevad, mis vastavad rannikuäärses riigis reisilaevadele kehtestatud nõuetele, nagu on muu hulgas märgitud IMO suunistes (MSC.1/Circ. 1417, suunised reisilaevade teeninduslaevadele). Liikmesriigid ja komisjon peaksid edendama IMOs peetavaid arutelusid, et vaadata kõnealused suunised ohutuse suurendamise eesmärgil läbi. Komisjon peaks hindama vajadust muuta suunised kohustuslikuks. |
(3) |
Direktiivi 2009/45/EÜ kohaldamisalast jäetakse välja ilma mehaanilise jõuallikata reisilaevad. Purjelaevu ei tohiks kõnealuse direktiivi kohaselt sertifitseerida, kuna nende mehaaniline jõuallikas on ette nähtud üksnes täiendavaks või hädaolukorras kasutamiseks. Komisjon peaks seega hindama vajadust ühiste Euroopa nõuete järele selles reisilaevade kategoorias 2020. aastaks. |
(4) |
Avamererajatisi teenindavad laevad, mis transpordivad tööstuspersonali. Tööstuspersonalilt nõutakse kohustusliku ohutusalase koolituse edukat läbimist ja teatavate kohustuslike terviseseisundi kriteeriumide täitmist. Seetõttu tuleks nende suhtes kohaldada erinevaid ja spetsiifilisi ohutusalaseid eeskirju, mis jäävad käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja. Liikmesriigid ja komisjon peaksid aktiivselt toetama IMO käimasolevat tööd avamerelaevade ohutusnõuete alal, võttes aluseks IMO resolutsiooni MSC.418(97). |
(5) |
Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT, the Regulatory Fitness and Performance Programme) on näidanud, et mitte kõik liikmesriigid ei sertifitseeri alumiiniumist laevu direktiivi 2009/45/EÜ kohaselt. See loob ebavõrdse olukorra, mis raskendab liidus rannasõite tegevate reisijate ühtse ja kõrge ohutustaseme tagamise eesmärgi saavutamist. Et vältida direktiivi erinevat kohaldamist, mis tuleneb alumiiniumi kui samaväärse materjali määratluse erinevatest tõlgendustest ning sellele vastavate tuleohutusnõuete kohaldatavusest, mille tulemuseks on direktiivi kohaldamisala erinevad tõlgendused, tuleks määratlus „samaväärne materjal“ direktiivis 2009/45/EÜ muuta selgemaks. Liikmesriikidel peaks olema lubatud kehtestada rangemaid tuleohutuse meetmeid kooskõlas käesoleva direktiivi täiendavate ohutusnõuete sätetega. |
(6) |
Märkimisväärne arv alumiiniumisulamist ehitatud reisilaevu tagavad pideva tiheda laevaühenduse eri sadamate vahel ühe liikmesriigi piires. Kuna käesoleva direktiivi nõuetega vastavusse viimine tooks kaasa tõsiseid tagajärgi sellisele transporditegevusele ja seonduvatele sotsiaal-majanduslikele tingimustele ning avaldaks rahalist ja tehnilist mõju olemasolevatele ja uutele laevadele, peaks neil liikmesriikidel olema võimalus kohaldada piiratud ajavahemiku jooksul selliste reisilaevade suhtes siseriiklikku õigust, tagades samas piisava ohutustaseme säilimise. |
(7) |
Õigusselguse ja järjepidevuse ning seeläbi ohutustaseme suurendamiseks tuleks mitmeid mõisteid ja viiteid ajakohastada ning viia need paremini kooskõlla asjaomaste rahvusvaheliste või liidu õigusnormidega. Seejuures tuleks olla eriti hoolikas, et mitte muuta direktiivi 2009/45/EÜ praegust kohaldamisala. Eelkõige tuleks traditsioonilise laeva mõiste viia paremini kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/59/EÜ, (4) säilitades samas praegused ehitamisaastat ja materjali liiki käsitlevad kriteeriumid. Lõbusõidujahi ja -laeva määratlus tuleks viia paremini kooskõlla 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooniga inimelude ohutusest merel (1974. aasta SOLASi konventsioon). |
(8) |
Proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades on ilmnenud, et 1974. aasta SOLASi konventsioonist tulenevaid kehtivaid normatiivseid nõudeid on raske kohandada väikestele reisilaevadele, mille pikkus on alla 24 meetri. Lisaks ehitatakse väikelaevu peamiselt muudest materjalidest kui terasest. Seega on direktiivi 2009/45/EÜ kohase tunnistuse saanud vaid väga vähesed kõnealust liiki laevad. Kuna puuduvad konkreetsed ohutusprobleemid ja direktiivis 2009/45/EÜ ei ole ette nähtud asjakohaseid nõudeid, tuleks alla 24 meetri pikkused laevad seega kõnealuse direktiivi kohaldamisalast välja jätta ning nende suhtes tuleks kohaldada spetsiifilisi ohutusnõudeid, mille on kindlaks määranud liikmesriigid, kellel on paremad võimalused hinnata selliste laevade navigeerimisega seotud kohalikke piiranguid, mis on seotud kaugusega rannast või sadamast ja ilmastikutingimustega. Nende nõuete kindlaksmääramisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse komisjoni avaldatud suuniseid. Kõnealustes suunistes tuleks asjakohasel juhul arvesse võtta rahvusvahelisi lepinguid ja IMO konventsioone ning hoiduda tuleks selliste lisanõuete kehtestamisest, mis lähevad kehtivatest rahvusvahelistest õigusnormidest kaugemale. Komisjonil palutakse sellised suunised võimalikult kiiresti vastu võtta. |
(9) |
Et veelgi lihtsustada direktiiviga 2009/45/EÜ ette nähtud merepiirkondade määratlusi ja vähendada liikmesriikide koormust, tuleks välja jätta ülearused või ebapiisavad kriteeriumid. Ohutustaset säilitades tuleks lihtsustada nende merepiirkondade määratlust, kus võib käitada C- ja D-klassi laevu, jättes merepiirkondade määratlemisel välja merehädaliste võimalike maabumiskohtadega ja ohutu paiga kaugusega seotud kriteeriumid. Konkreetse ranniku asjakohasus ohutu paigana on dünaamiline parameeter, mida liikmesriigid saavad hinnata vaid igal üksikjuhul eraldi. Vajaduse korral tuleks reisilaeva ohutuse tunnistusse märkida konkreetse laeva käitamispiirangud seoses kaugusega ohutust paigast. |
(10) |
Pidades silmas Kreeka spetsiifilisi geograafilisi ja ilmastikutingimusi ning selliste saarte suurt arvu, millele on vaja korrapäraselt ja sageli pakkuda ühendusteenust nii maismaaga kui ka saartevaheliselt, ning sellest tulenevat võimalike laevaühenduste suurt arvu, peaks Kreekal olema lubatud teha erandeid merepiirkondade kehtestamise nõudest. Selle asemel peaks Kreekal olema lubatud klassifitseerida reisilaevad vastavalt konkreetsetele mereteedele, millel nad sõidavad, säilitades seejuures samad kriteeriumid reisilaevade klasside jaoks ja samad ohutusnõuded. |
(11) |
Et vältida soovimatuid negatiivseid tagajärgi, mis tulenevad kehtivatest sätetest, mille kohaselt ei või muudetud kaubalaevu käsitada uute reisilaevadena, tuleks selgitada, et muutmisega seotud nõudeid kohaldatakse mitte üksnes olemasolevate reisilaevade, vaid kõikide laevade suhtes. |
(12) |
Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ (5) kohaselt võib sadamariik kontrollida reisilaeva või kiirreisilaeva, mis sõidab muu lipu kui sadamariigi lipu all, kui see laev teeb kohalikke rannasõite, on direktiivi 2009/45/EÜ artikli 5 lõike 3 erisätted üleliigsed ja need tuleks jätta välja. |
(13) |
Pidades silmas lähenemisviisi erinevusi vigastatud laeva püstuvust käsitlevate 1974. aasta SOLASi konventsiooni nõuete ja ro-ro-reisiparvlaevade suhtes kohaldatavate vigastatud laeva püstuvust käsitlevate liidu erinõuete vahel, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/25/EÜ, (6) tuleks direktiivi 2003/25/EÜ vajadust ja lisaväärtust hinnata selle alusel, kas asjaomased 1974. aasta SOLASi konventsiooni nõuded tagavad sama ohutustaseme. |
(14) |
Selleks et suurendada läbipaistvust ja hõlbustada liikmesriikide poolt eranditest, vastavustest ja täiendavatest ohutusmeetmetest teatamist, peaks komisjon looma andmebaasi ja seda haldama. Andmebaas peaks hõlmama teatatud meetmeid eelnõu vormis ja vastuvõetuna. Vastuvõetud meetmed peavad olema üldsusele kättesaadavad. |
(15) |
Pidades silmas Euroopa Liidu toimimise lepingust (ELi toimimise leping) tulenevaid muudatusi, tuleks vastavalt ajakohastada komisjonile direktiivi 2009/45/EÜ rakendamiseks antud volitusi. Rakendusaktid tuleks võtta vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7). |
(16) |
Selleks et võtta arvesse rahvusvahelisel tasandil toimunud arengut ja saadud kogemusi ning suurendada läbipaistvust, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et komisjon saaks vajaduse korral jätta käesoleva direktiivi kohaldamisel kohaldamata rahvusvaheliste õigusaktide muudatused ja ajakohastada tehnilisi nõudeid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
(17) |
Kuna spetsiifilised artikli 14 viited IMOs käimasolevale tööle on aegunud, tuleks see artikkel välja jätta. Kuid rahvusvahelise tegevuse üldised eesmärgid reisilaevade ohutuse parandamiseks ja võrdsete võimaluste loomiseks on jätkuvalt asjakohased ja nende saavutamist tuleks jätkata kooskõlas aluslepingutega. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema IMO raamistikus koostööd, et vaadata 1974. aasta SOLASi konventsiooni eeskirjad läbi ja neid täiustada. |
(18) |
On oluline, et kõik liikmesriikide poolt kehtestatud karistused oleksid nõuetekohaselt rakendatud ning tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
(19) |
Pidades silmas Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) kontrollkäikude täielikku seiretsüklit, peaks komisjon hindama direktiivi 2009/45/EÜ rakendamist hiljemalt 21. detsembriks 2026 ning esitama sellekohase aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Liikmesriigid peaksid tegema kogu hindamiseks vajaliku teabe kogumiseks komisjoniga koostööd. |
(20) |
Et mitte põhjustada ebaproportsionaalset halduskoormust sisemaariikidest liikmesriikidele, kellel ei ole meresadamaid ning kelle lipu all ei sõida käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid reisilaevu, peaks sellistel liikmesriikidel olema võimalus käesoleva direktiivi sätteid mitte kohaldada. See tähendab, et kuni need tingimused on täidetud, ei ole nad kohustatud käesolevat direktiivi üle võtma. |
(21) |
Inimtegur on laevaohutuses ja sellega seotud toimingutes keskse tähtsusega. Kõrge ohutustaseme säilitamiseks tuleb võtta arvesse seda, kuidas on omavahel seotud ohutus, laevapardal kehtivad elu- ja töötingimused ning väljaõpe, sealhulgas rahvusvahelistele nõuetele vastavate piiriüleste pääste- ja hädaabioperatsioonidega seotud väljaõpe. Liikmesriigid ja komisjon peaksid seega täitma ennetavat rolli rahvusvahelisel tasandil, et jälgida ja parandada laevadel töötavate meremeeste osas sotsiaalset mõõdet. |
(22) |
Rakendusprotsessi hõlbustamiseks peaks EMSA toetama komisjoni ja liikmesriike vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1406/2002 (8) asjakohastele sätetele. |
(23) |
Direktiivi 2009/45/EÜ tuleks seega vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 2009/45/EÜ muutmine
Direktiivi 2009/45/EÜ muudetakse järgmiselt.
1) |
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
|
2) |
Artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 Kohaldamisala 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse olenemata lipuriigist järgmiste reisilaevade ja veesõidukite suhtes, kui nad teevad kohalikke rannasõite:
Iga liikmesriik tagab sadamariigina, et reisilaevad ja kiirreisilaevad, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mis ei ole liikmesriik, vastavad täielikult käesoleva direktiivi nõuetele, enne kui need tohivad teha kohalikke rannasõite kõnealuses liikmesriigis. 2. Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu:
3. Liikmesriigid, kellel ei ole meresadamaid ja kelle lipu all ei sõida käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid reisilaevu või veesõidukeid, võivad käesoleva direktiivi sätteid mitte kohaldada, välja arvatud teises lõigus sätestatud kohustused. Liikmesriigid, kes kavatsevad direktiivi mitte kohaldada, teatavad sellest komisjonile hiljemalt 21. detsembriks 2019, kui tingimused on täidetud, ja teavitavad komisjoni seejärel igal aastal hilisematest muutustest. Need liikmesriigid ei tohi lubada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatel reisilaevadel või veesõidukitel sõita enda lipu all enne, kui nad on käesoleva direktiivi üle võtnud ja rakendanud.“ |
3) |
Artikkel 4 asendatakse järgmisega: „Artikkel 4 Merepiirkondade ja reisilaevaklasside kategooriad 1. Merepiirkonnad jagatakse järgmisteks kategooriateks:
2. Iga liikmesriik:
3. Erandina merepiirkondade nimekirja kehtestamise kohustusest võib Kreeka kehtestada ja vajaduse korral ajakohastada mereteede nimekirja, mis hõlmab Kreekas asuvaid mereteid, kasutades lõikes 1 sätestatud kategooriatele vastavaid kriteeriume. 4. Reisilaevad jagatakse järgmistesse klassidesse vastavalt merepiirkonnale, kus neid võib käitada:
5. Kiirreisilaevade puhul kohaldatakse kategooriaid, mis on määratletud 1994. aasta kiirlaevakoodeksi 1. peatüki punktides 1.4.10 ja 1.4.11 või 2000. aasta kiirlaevakoodeksi 1. peatüki punktides 1.4.12 ja 1.4.13.“ |
4) |
Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
|
5) |
Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
|
6) |
Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
|
7) |
Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
|
8) |
Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
|
9) |
Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
|
10) |
Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 10a Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 10 lõigetes 3 ja 4 osutatud delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 10 lõigetes 3 ja 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates 20. detsembrist 2017. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne seitsmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõigetes 3 ja 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 10 lõike 3 või 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“ |
11) |
Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
|
12) |
Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:
|
13) |
Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
|
14) |
Artikkel 14 jäetakse välja. |
15) |
Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 16a Läbivaatamine Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist ja esitab hindamistulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 22. detsembriks 2026.“ |
16) |
I lisa muudetakse järgmiselt:
|
Artikkel 2
Ülevõtmine
1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 21. detsembriks 2019. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 21. detsembrist 2019.
Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 4
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 15. november 2017
Euroopa Parlamendi nimel
president
A. TAJANI
Nõukogu nimel
eesistuja
M. MAASIKAS
(1) ELT C 34, 2.2.2017, lk 167.
(2) Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. oktoobri 2017. aasta otsus.
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 163, 25.6.2009, lk 1).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta direktiiv 2003/25/EÜ ro-ro-reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta (ELT L 123, 17.5.2003, lk 22).
(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).