EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32013R1391
Commission Delegated Regulation (EU) No 1391/2013 of 14 October 2013 amending Regulation (EU) No 347/2013 of the European Parliament and of the Council on guidelines for trans-European energy infrastructure as regards the Union list of projects of common interest
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1391/2013, 14. oktoober 2013 , millega muudetakse seoses ELi ühishuviprojektide loendiga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1391/2013, 14. oktoober 2013 , millega muudetakse seoses ELi ühishuviprojektide loendiga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta
ELT L 349, 21.12.2013, p. 28–43
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 22/06/2022; mõjud tunnistatud kehtetuks 32022R0869
21.12.2013 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 349/28 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1391/2013,
14. oktoober 2013,
millega muudetakse seoses ELi ühishuviprojektide loendiga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määrusega (EL) nr 347/2013 on kehtestatud uus raamistik, mille alusel kavandatakse energiataristut ja viiakse projekte ellu 2020. aastani ja hiljemgi. Selles määrati kindlaks üheksa esmatähtsat strateegilist geograafilist taristukoridori elektri, gaasi ja nafta valdkonnas ning kolm tervet ELi hõlmavat esmatähtsat taristuvaldkonda elektrienergia ülekande kiirteede, nutivõrkude ja CO2 transpordivõrkude valdkonnas, ning kehtestati läbipaistev ja kaasav menetlus konkreetsete ühishuviprojektide kindlaksmääramiseks. Ühishuviprojektidena määratletud projektid saavad kasu kiirendatud ja ühtlustatud loamenetlustest, paremast õiguslikust käsitlusest ning abikõlblikkuse korral rahalist abi Euroopa ühendamise rahastust. |
(2) |
Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 4 kohaselt antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse ELi ühishuviprojektide loend (ELi loend) tuginedes piirkondlikele loenditele, mille võtavad vastu kõnealuse määruse alusel asutatud piirkondlike rühmade otsuseid tegevad organid. |
(3) |
ELi esimesse ühishuviprojektide loendisse lisamiseks esitatud projektikavandeid hindasid määruse (EL) nr 347/2013 alusel moodustatud piirkondlikud rühmad, kuhu kuulusid liikmesriikide, nende reguleerivate asutuste, põhivõrguettevõtjate, komisjoni, Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti, Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku esindajad. |
(4) |
Piirkondlike rühmade töö käigus konsulteeriti asjaomaseid huvirühmi (tootjad, ülekandesüsteemi haldurid, tarnijad, tarbijad ja keskkonnakaitseorganisatsioonid) esindavate organisatsioonidega. |
(5) |
Piirkondlike loendite kavandid kiideti tehnilisel tasemel heaks 2013. aasta 13. juuli koosolekul, kus osalesid komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide esindajad. Pärast seda, kui Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet esitas 17. juulil 2013 oma arvamuse piirkondlike loendite kavandite kohta, võtsid piirkondlike rühmade otsuseid tegevad organid lõplikud piirkondlikud loendid 24. juulil 2013 vastu. Kõigi esitatud projektide puhul saadi heakskiit liikmesriikidelt, mille territooriumiga need on seotud (vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 172 ja määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 3 punktile a). |
(6) |
ELi ühishuviprojektide loend tugineb lõplikele piirkondlikele loenditele. Käimasolevate läbirääkimiste tõttu Natura 2000 alade määramise üle tuli üks projekt loendist välja jätta. |
(7) |
Käesolevasse ELi esimesse ühishuviprojektide loendisse kuuluvaid projekte hinnati määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 4 sätestatud ühishuviprojektide kriteeriumide alusel ja leiti, et projektid on nendega kooskõlas. |
(8) |
Koostööameti 17. juulil 2013 esitatud arvamust arvesse võttes tagati regioonidevaheline sidusus. |
(9) |
Ühishuviprojektid on loetletud määruse (EL) nr 347/2013 I lisas esmatähtsate koridoride järjekorras. Projektid ei ole loetletud tähtsuse järjekorras. |
(10) |
Ühishuviprojektid on loendisse kantud kas eraldiseisvate ühishuviprojektidena või mitmest ühishuviprojektist koosneva klastri osana. Mõned ühishuviprojektid on koondatud klastrisse nende vastastikuse sõltuvuse, potentsiaalselt konkureeriva või konkureeriva sisu tõttu (2). Kõigi ühishuviprojektide suhtes kohaldatakse määrusega (EL) nr 347/2013 antud ühesuguseid õigusi ja kohustusi. |
(11) |
ELi loendisse kuuluvad eri rakendusetappides olevad ühishuviprojektid. Mõni on veel algetapis, st teostatavusuuringueelses, teostatavusuuringu või hindamise etapis. Sellisel juhul tuleb korraldada lisauuringuid, et tõendada projektide tehnilist ja majanduslikku tasuvust ning kooskõla ELi õigustikuga, eelkõige ELi keskkonnaõigustikuga. Selle käigus tuleks võimalik keskkonnamõju nõuetekohaselt välja selgitada, seda hinnata ning vältida või leevendada. |
(12) |
Selliste projektide (eelkõige veel algetapis olevate projektide) lisamine ELi ühishuviprojektide loendisse ei mõjuta asjaomaste keskkonnamõju hindamise ja loaandmise menetluste tulemust. ELi keskkonnaõigustikuga vastuolus olevad projektid tuleks ELi ühishuviprojektide loendist kustutada. Ühishuviprojektide rakendamise, sealhulgas nende kooskõla üle ELi õigustikuga, tuleks järelevalvet teostada riiklikul tasandil vastavalt määruse (EL) nr 347/2013 artiklile 5. |
(13) |
Vastavalt määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõikele 4 võetakse ELi loend vastu kõnealuse määruse lisana. |
(14) |
Määrust (EL) nr 347/2013 tuleks seega vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Vastavalt käesoleva määruse lisale lisatakse määrusele (EL) nr 347/2013 VII lisa.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. oktoober 2013
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 115, 25.4.2013, lk 39.
(2) Nagu on selgitatud lisas.
LISA
Määrusele (EL) nr 347/2013 lisatakse järgmine lisa:
„VII LISA
ELi ühishuviprojektide loend („ELi loend”), millele viidatakse artikli 3 lõikes 4
A. Komisjon kohaldas ELi loendi koostamisel järgmisi põhimõtteid.
1. Ühishuviprojektide klastrid
Mõned ühishuviprojektid kuuluvad klastrisse nende vastastikuse sõltuvuse, potentsiaalselt konkureeriva või konkureeriva sisu tõttu. Ühishuviprojektide klastritesse koondamisel kohaldati järgmisi põhimõtteid:
— |
üksteisest sõltuvate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „Klaster X, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte”. Üksteisest sõltuvate projektide klastrid on moodustatud selliste projektide väljaselgitamiseks, mis kõik on vajalikud sama riigipiire ületava kitsaskoha leevendamiseks ja mis looksid üheskoos elluviimisel sünergiat. Sellisel juhul tuleb tervet ELi hõlmava kasu realiseerimiseks ellu viia kõik projektid; |
— |
potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „Klaster X, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti”. Potentsiaalselt konkureerivate projektide puhul valitseb ebakindlus riigipiire ületava kitsaskoha ulatuse osas. Sellisel juhul ei ole vaja ellu viia kõiki klastrisse kuuluvaid ühishuviprojekte. See, kas ellu viiakse kõik projektid, mitu projekti või üks projekt, jääb turu otsustada ning sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajadust projektide järele, sealhulgas vajadust võimsuse järele, hinnatakse uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus; |
— |
konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „Klaster X, mis hõlmab üht järgmistest ühishuviprojektidest”. Konkureerivate projektide klastrid käsitlevad sama riigipiire ületavat kitsaskohta. Kitsaskoha ulatus on aga kindlam kui eespool teisel juhul, mistõttu on selge, et ellu tuleb viia vaid üks ühishuviprojekt. See, milline projekt ellu viiakse, jääb turu otsustada ning sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajaduse korral hinnatakse vajadust projektide järele uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus. |
Kõigil ühishuviprojektidel on samad määrusega (EL) nr 347/2013 antud õigused ja kohustused.
2. Alajaamade, vastulülitusjaamade ja kompressorjaamade seisund
Elektri valdkonnas käsitletakse alajaamu ja vastulülitusjaamu ning gaasi valdkonnas kompressorjaamu ühishuviprojektide osana ning kui need asuvad geograafiliselt samal ülekandeliinil, neid eraldi ei mainita. Neid mainitakse eraldi juhul, kui need asuvad eri asukohtades. Nende rajatiste suhtes kohaldatakse määrusega (EL) nr 347/2013 antud õigusi ja kohustusi.
B. ELi ühishuviprojektide loend
1. Esmatähtis koridor: Põhjamere elektrivõrk (NSOG)
Nr |
Määratlus |
||||||||||||
1.1. |
Klaster Belgia–Ühendkuningriik, Zeebrugge ja Canterbury vahel (praegu tuntud projektina NEMO), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
1.2. |
Ühishuviprojekt Belgia – kaks võrguvalmis avameresõlme, mis on ühendatud kaldal Zeebrugges (BE) asuva alajaamaga, koos ennetavate investeeringutega, mis võimaldavad tulevasi ühendusi Prantsusmaa ja/või Ühendkuningriigiga |
||||||||||||
1.3. |
Klaster Taani–Saksamaa, Endrupi ja Brunsbütteli vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
1.4. |
Klaster Taani–Saksamaa, Kassø ja Dollerni vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
1.5. |
Ühishuviprojekt Taani–Madalmaad, Endrupi (DK) ja Eemshaveni (NL) võrkude sidumine |
||||||||||||
1.6. |
Ühishuviprojekt Prantsusmaa–Iirimaa, La Martyre’i (FR) ja Great Island’i või Knockraha (IE) võrkude sidumine |
||||||||||||
1.7. |
Klastri Prantsusmaa–Ühendkuningriik ühendused, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||||
1.8. |
Ühishuviprojekt Saksamaa–Norra, Wilsteri (DE) ja Tonstadi (NO) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina NORD.LINK) |
||||||||||||
1.9. |
Klaster, mis ühendab taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit Iirimaal ja Ühendkuningriigis, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||||
1.10. |
Ühishuviprojekt: võrkude sidumine Norra–Ühendkuningriigi vahel |
||||||||||||
1.11. |
Iirimaa elektrisalvestusprojektide ja Ühendkuningriiki suunduvate asjaomaste ühenduste klaster, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||||
1.12. |
Ühishuviprojekt: pneumoakumulatsioonijaam Ühendkuningriigis Larne’is |
2. Esmatähtis koridor: põhja-lõuna ühendatud elektrivõrgud Lääne-Euroopas
Nr |
Määratlus |
||||||||
2.1. |
Ühishuviprojekt: Lääne-Tirooli ja Zell-Ziller’i (AT) vaheline riigisisene elektriliin võimsuse suurendamiseks Austria ja Saksamaa piiril |
||||||||
2.2. |
Klaster Belgia–Saksamaa, Lixhe ja Oberzieri vahel (praegu tuntud projektina ALEGrO), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
2.3. |
Klaster Belgia–Luksemburg, võimsuse suurendamine BE–LU piiril, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
2.4. |
Ühishuviprojekt Prantsusmaa–Itaalia, Codrongianose (IT), Lucciana (Korsika, FR) ja Suvereto (IT) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina SA.CO.I. 3) |
||||||||
2.5. |
Klaster Prantsusmaa–Itaalia, Grande Ile’i ja Piossasco vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
2.6. |
Ühishuviprojekt Hispaania, Santa Llogaia ja Bescanó (ES) vaheline riigisisene elektriliin, et suurendada Bescanó (ES) ja Baixas’i (FR) vahelise ühenduse võimsust |
||||||||
2.7. |
Ühishuviprojekt Prantsusmaa–Hispaania, Akvitaania (FR) ja Baskimaa (ES) võrkude sidumine |
||||||||
2.8. |
Ühishuviprojekt: Arkales (ES) asuva faasinihuti kooskõlastatud ehitus ja käitamine, et suurendada Argia (FR) ja Arkale (ES) vahelise ühenduse võimsust |
||||||||
2.9. |
Ühishuviprojekt Saksamaa, Osterathi ja Philippsburgi (DE) vaheline riigisisene elektriliin, et suurendada võimsust läänepiiril |
||||||||
2.10. |
Ühishuviprojekt Saksamaa, Brunsbüttel-Grοβgartachi ja Wilster-Grafenrheinfeldi (DE) vaheline riigisisene elektriliin, et suurendada võimsust põhja- ja lõunapiiril |
||||||||
2.11. |
Klaster Saksamaa–Austria–Šveits, Bodeni järve piirkonna võimsuse suurendamine, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
2.12. |
Ühishuviprojekt Saksamaa–Madalmaad, Niederrheini (DE) ja Doetinchemi (NL) võrkude sidumine |
||||||||
2.13. |
Klastri Iirimaa–Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa) ühendused, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||
2.14. |
Ühishuviprojekt Itaalia–Šveits, Thusis/Silsi (CH) ja Verderio Inferiore (IT) võrkude sidumine |
||||||||
2.15. |
Klaster Itaalia–Šveits, võimsuse suurendamine IT–CH piiril, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
2.16. |
Klaster Portugal, võimsuse suurendamine PT–ES piiril, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
2.17. |
Ühishuviprojekt Portugal–Hispaania, Vila Fria – Vila do Conde – Recarei (PT) ja Beariz – Fontefría (ES) võrkude sidumine |
||||||||
2.18. |
Ühishuviprojekt: pumpelektrijaama võimsuse suurendamine Austrias Tiroolis Kaunertalis |
||||||||
2.19. |
Ühishuviprojekt: pumpelektrijaam Austrias – Obervermuntwerk II, Vorarlbergi liidumaa |
||||||||
2.20. |
Ühishuviprojekt: pumpelektrijaama Limberg III võimsuse suurendamine Austrias Salzburgis |
||||||||
2.21. |
Ühishuviprojekt: pumpelektrijaam Saksamaal Riedlis |
3. Esmatähtis koridor: põhja-lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas
Nr |
Määratlus |
||||||||||||
3.1. |
Klaster Austria–Saksamaa, St. Peteri ja Isari vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.2. |
Klaster Austria–Itaalia, Lienzi ja Veneto piirkonna vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.3. |
Ühishuviprojekt Austria–Itaalia, Naudersi (AT) ja Milano piirkonna (IT) võrkude sidumine |
||||||||||||
3.4. |
Ühishuviprojekt Austria–Itaalia, Wurmlachi (AT) ja Somplago (IT) võrkude sidumine |
||||||||||||
3.5. |
Klaster Bosnia ja Hertsegoviina–Horvaatia, Banja Luka ja Lika vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.6. |
Klaster Bulgaaria võimsuse suurendamine koos Kreeka ja Rumeeniaga, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.7. |
Klaster Bulgaaria–Kreeka, Maritsa East 1 ja N. Santa vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.8. |
Klaster Bulgaaria–Rumeenia võimsuse suurendamine, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.9. |
Klaster Horvaatia–Ungari–Sloveenia, Žerjaveneci/Hevizi ja Cirkovce vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.10. |
Klaster Iisrael–Küpros–Kreeka, Hadera ja Atika piirkonna vahel (praegu tuntud projektina Euro Asia Interconnector), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.11. |
Klaster Tšehhi Vabariigi riigisisesed ühendused, et suurendada võimsust põhjalääne ja lõunapiiril, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.12. |
Ühishuviprojekt Saksamaa, Lauchstädti ja Meitingeni vaheline riigisisene elektriliin, et suurendad võimsust idapiiril |
||||||||||||
3.13. |
Ühishuviprojekt Saksamaa, Halle/Saale ja Schweinfurti vaheline riigisisene elektriliin, et suurendada võimsust Põhja-lõuna koridori idapiirkonnas |
||||||||||||
3.14. |
Klaster Saksamaa–Poola, Eisenhüttenstadti ja Plewiska vahel (praegu tuntud projektina GerPol Power Bridge), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.15. |
Klaster Saksamaa–Poola, Vierradeni ja Krajniki vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.16. |
Klaster Ungari–Slovakkia, Gőnyũ ja Gabčikovo vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.17. |
Ühishuviprojekt Ungari–Slovakkia, Sajóvánka (HU) ja Rimavská Sobota (SK) võrkude sidumine |
||||||||||||
3.18. |
Klaster Ungari–Slovakkia, Kisvárda piirkonna ja Veľké Kapušany vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.19. |
Klaster Itaalia–Montenegro, Villanova ja Lastva vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.20. |
Klaster Itaalia–Sloveenia, Lääne-Udine ja Okroglo vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.21. |
Ühishuviprojekt Itaalia–Sloveenia, Salgareda (IT) ja Divača – Bericevo piirkonna (SI) võrkude sidumine |
||||||||||||
3.22. |
Klaster Rumeenia–Serbia, Resita ja Pancevo vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
3.23. |
Ühishuviprojekt: pumpelektrijaam Bulgaarias Yadenitsas |
||||||||||||
3.24. |
Ühishuviprojekt: pumpelektrijaam Kreekas Amfilochias |
||||||||||||
3.25. |
Ühishuviprojekt: akudel põhinevad salvestussüsteemid Lõuna-Itaalia keskosas |
||||||||||||
3.26. |
Ühishuviprojekt: pumpelektrijaam Poolas Mlotys |
4. Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava
Nr |
Määratlus |
||||||||
4.1. |
Ühishuviprojekt Taani–Saksamaa, Ishoj/Bjæverskovi (DK) ja Bentwischi/Güstrowi (DE) võrkude sidumine avamere tuuleparkide Kriegers Flak (DK) ja Baltic 2 (DE) kaudu (praegu tuntud projektina Kriegers Flak Combined Grid Solution) |
||||||||
4.2. |
Klaster Eesti–Läti, Kilingi-Nõmme ja Riia vahel (praegu tuntud projektina 3. ühendus), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
4.3. |
Ühishuviprojekt Eesti–Läti–Leedu võrkude üheaegne sidumine Mandri-Euroopa võrkudega |
||||||||
4.4. |
Klaster Läti–Rootsi, võimsuse suurendamine (praegu tuntud projektina NordBalt), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
4.5. |
Klaster Leedu–Poola, Alytuse (LT) ja Elki (PL) vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
4.6. |
Ühishuviprojekt: pumpelektrijaam Eestis Muugal |
||||||||
4.7. |
Ühishuviprojekt: pumpelektrijaama võimsuse suurendamine Leedus Kruonises |
5. Esmatähtis koridor: põhja-lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas
Kahesuunalisi vooge võimaldavad projektid Iirimaa ja Ühendkuningriigi vahel
Nr |
Määratlus |
||||||
5.1. |
Klaster, mille raames luuakse kahesuunalised vood Põhja-Iirimaalt Suurbritanniasse ja Iirimaale ning ka Iirimaalt Ühendkuningriiki, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||
5.2 |
Ühishuviprojekt: Edela-Šotimaal Cludeni ja Brighouse Bay vahelisel kaldal asuva süsteemi mestimine (Ühendkuningriik) |
||||||
5.3 |
Ühishuviprojekt: Tarberti ja Ballylongfordi (Iirimaa) vahel asuv Shannoni veeldatud maagaasi terminal |
Kahesuunalisi vooge võimaldavad projektid Portugali, Hispaania, Prantsusmaa ja Saksamaa vahel
Nr |
Määratlus |
5.4. |
Ühishuviprojekt: 3. ühenduspunkt Portugali ja Hispaania vahel |
5.5. |
Ühishuviprojekt: Hispaania – Prantsusmaa idatelg – ühenduspunkt Pürenee poolsaare ja Le Perthus’i vahel Prantsusmaal (praegu tuntud projektina Midcat) |
5.6. |
Ühishuviprojekt: Prantsusmaa lõunast põhja suunduva võrgu tugevdamine – Obergailbachi/Medelsheimi ühenduspunkti (Prantsusmaa) kaudu Prantsusmaalt Saksamaale suunduv vastassuunavoog |
5.7. |
Ühishuviprojekt: Prantsusmaa lõunast põhja suunduva võrgu tugevdamine (Burgundia torujuhtme Etrez’ ja Voisines’i (Prantsusmaa) vaheline lõik) |
5.8. |
Ühishuviprojekt: Prantsusmaa lõunast põhja suunduva võrgu tugevdamine (Ida-Lyoni torujuhtme Saint-Aviti ja Etrez’ (Prantsusmaa) vaheline lõik) |
Kahesuunalised vood Itaalia, Šveitsi, Saksamaa ja Belgia – Prantsusmaa vahel
Nr |
Määratlus |
5.9. |
Ühishuviprojekt: vastassuunavooühendus Šveitsi ja Prantsusmaa vahel |
5.10. |
Ühishuviprojekt: vastassuunavooühendus torujuhtmel TENP Saksamaal |
5.11. |
Ühishuviprojekt: vastassuunavooühendus Itaalia ja Šveitsi vahel Passo Gries’i ühenduspunktis |
5.12. |
Ühishuviprojekt: vastassuunavooühendus torujuhtmel TENP Eynatteni ühenduspunktis (Saksamaa) |
Madalmaade, Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi vaheliste ühenduste arendamine
Nr |
Määratlus |
||||||||||
5.13. |
Ühishuviprojekt: Pitgami (Prantsusmaa) ja Maldegemi (Belgia) vaheline uus ühendus |
||||||||||
5.14. |
Ühishuviprojekt: Prantsusmaa lõunast põhja suunduva võrgu tugevdamine (Arc de Dierrey torujuhtme Cuvilly, Dierrey ja Voisines’i (Prantsusmaa) vaheline lõik) |
||||||||||
5.15. |
Klaster, mille raames optimeeritakse Madalmaade gaasikompressoreid, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||
5.16. |
Ühishuviprojekt: Zeebrugge veeldatud maagaasi terminali laiendamine. |
||||||||||
5.17. |
Klaster Luksemburgi, Prantsusmaa ja Belgia vahel, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
Muud projektid
Nr |
Määratlus |
5.18. |
Ühishuviprojekt: Saksamaa võrgu tugevdamine, et tugevdada ühendusvõimsust Austriaga (praegu tuntud Monaco torujuhtme I etapina) (Haiming/Burghausen-Finsing) |
5.19. |
Ühishuviprojekt: Malta ühendamine Euroopa gaasivõrguga (torujuhe Itaaliasse Gelasse ning ujuv veeldatud maagaasi hoidla ja taasgaasistusjaam) |
5.20. |
Ühishuviprojekt: torujuhe Alžeeria ning Itaalia (Sardiinia) ja Prantsusmaa (Korsika) vahel (praegu tuntud Galsi ja Cyréné torujuhtmetena) |
6. Esmatähtis koridor: põhja-lõuna ühendatud gaasivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas
Kahesuunalisi vooge võimaldavad projektid Poola, Tšehhi Vabariigi, Slovakkia ja Ungari vahel, mis ühendavad Poola ja Horvaatia veeldatud maagaasi terminale
Nr |
Määratlus |
||||||||||||||||||||||
6.1. |
Klaster Poola–Tšehhi Vabariigi ühenduse kaasajastamiseks ja seonduvateks sisemisteks parandusteks Lääne-Poolas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||||||||||||
6.2. |
Klaster Poola–Slovakkia ühendamiseks ja seonduvateks sisemisteks parandusteks Ida-Poolas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||||||||||||
6.3. |
Ühishuviprojekt: Slovakkia–Ungari ühendatud gaasivõrgud Vel’ké Zlievce (SK), Balassagyarmati (SK–HU piir) ja Vecsése (HU) vahel |
||||||||||||||||||||||
6.4. |
Ühishuviprojekt: Austria–Tšehhi kahesuunaline ühendus Baumgarteni (AT), Reinthali (CZ/AT piir) ja Brečlavi (CZ) vahel |
Projektid gaasi transpordiks Horvaatia veeldatud maagaasi terminalist naaberriikidesse
Nr |
Määratlus |
||||||||
6.5. |
Klaster: Krki veeldatud maagaasi taasgaasistamisjaam ja varutorujuhtmed Ungarisse, Sloveeniasse ja Itaaliasse, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||
6.6. |
Ühishuviprojekt: ühendus Horvaatia ja Sloveenia vahel (Bosiljevo – Karlovac – Lučko – Zabok – Rogatec (SI)) |
||||||||
6.7. |
Ühishuviprojekt: ühendus Sloveenia ja Itaalia vahel (Gorizia (IT)/Šempeter (SI) – Vodice (SI)) |
Projektid, millega võimaldatakse gaasi transporti lõunapoolsest gaasikoridorist ja/või Kreekas asuvatest veeldatud maagaasi terminalidest läbi Kreeka, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia ning edasi Ungarisse ja Ukrainasse, sealhulgas vastassuunavoovõimekus lõunast põhja ning transiidi- ja transpordisüsteemide integreerimine
Nr |
Määratlus |
||||||
6.8. |
Klaster: Kreeka ja Bulgaaria võrkude sidumine ning vajalikud arendused Bulgaarias, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||
6.9. |
Klaster: Kreeka veeldatud maagaasi terminal, mis hõlmab üht järgmistest ühishuviprojektidest:
|
||||||
6.10. |
Ühishuviprojekt: gaasiühendus Bulgaaria ja Serbia vahel (praegu tuntud projektina IBS) |
||||||
6.11. |
Ühishuviprojekt: alaline vastassuunavoog Kreeka–Bulgaaria piiril Kula (BG) ja Sidirokastro (EL) vahel |
||||||
6.12. |
Ühishuviprojekt: Bulgaariast Kreekasse suunduva olemasoleva torujuhtme transpordivõimsuse suurendamine |
||||||
6.13. |
Klaster: Rumeenia – Ungari – Austria transpordikoridor, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||
6.14. |
Ühishuviprojekt: Rumeenia–Ungari vastassuunavoog Csanádpalotas või Algyős (HU) |
||||||
6.15. |
Klaster: transiidi- ja transpordisüsteemi integreerimine ning vastassuunavoo rakendamine Rumeenias, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
Projektid, millega võimaldatakse lõunapoolsest gaasikoridorist ja/või veeldatud maagaasi terminalidest Itaaliasse jõudva gaasi transporti edasi põhja poole Austriasse, Saksamaale ja Tšehhi Vabariiki (ning Põhja-lõuna ühendatud gaasivõrkudesse Lääne-Euroopas)
Nr |
Määratlus |
6.16. |
Ühishuviprojekt: gaasijuhe Tauerngasleitung (TGL) Haimingi (AT)/Überackerni (DE) ja Tarvisio (IT) vahel |
6.17. |
Ühishuviprojekt: ühendus Oberkappeliga (AT) Tšehhi transpordisüsteemi lõunaharust |
6.18. |
Ühishuviprojekt: torujuhe Adriatica (IT) |
6.19. |
Ühishuviprojekt: Aadria mere põhjakaldal asuv veeldatud maagaasi terminal (IT) (1) |
Projektid, millega arendatakse maa-aluste gaasihoidlate võimsust Kagu-Euroopas
Nr |
Määratlus |
||||||||
6.20. |
Klaster: gaasihoidlate võimsuse suurendamine Kagu-Euroopas, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
Muud projektid
Nr |
Määratlus |
||||
6.21. |
Ühishuviprojekt: Joonia–Aadria torujuhe (Fieri (AB) ja Spliti (HR) vahel) |
||||
6.22. |
Klaster: Aserbaidžaani, Gruusia ja Rumeenia ühendamise projekt, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||
6.23. |
Ühishuviprojekt: Ungari ja Sloveenia ühendus (Nagykanizsa – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendava (SI) – Kidričevo) |
7. Esmatähtis koridor: lõunapoolne gaasikoridor
Nr |
Määratlus |
||||||||||
7.1. |
Klaster: integreeritud, spetsiaalne ja mastabeeritav transporditaristu ning seonduv varustus minimaalselt 10 miljardi kuupmeetri gaasi transpordiks aastas uutest allikatest Kaspia mere piirkonnas, läbi Gruusia ja Türgi, jõudes ELi lõppturgudele kahe võimaliku koridori kaudu: üks läbib Kagu-Euroopat ja jõuab Austriasse, teine läbi Aadria mere Itaaliasse, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||
7.2. |
Klaster: integreeritud, spetsiaalne ja mastabeeritav transporditaristu ning seonduv varustus minimaalselt 8 miljardi kuupmeetri gaasi transpordiks aastas uutest allikatest Kaspia mere piirkonnas (Aserbaidžaanist ja Türkmenistanist) Rumeeniasse, sealhulgas järgmised projektid:
|
||||||||||
7.3. |
Klaster: gaasitaristu ja seonduv varustus gaasi transpordiks uutest allikatest Vahemere idapiirkonna avamereväljadelt, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:
|
||||||||||
7.4. |
Klaster: ühendused Türgiga, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
8. Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu gaasivõrkude ühendamise kava
Nr |
Määratlus |
||||||||||||
8.1. |
Klaster: veeldatud maagaasi tarned Läänemere idaosas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
8.2. |
Klaster: taristu kaasajastamine Läänemere idaosas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||||||||||
8.3. |
Ühishuviprojekt: Poola ja Taani ühendus „Baltic Pipe” |
||||||||||||
8.4. |
Ühishuviprojekt: võimsuse suurendamine Taani ja Saksa piiril |
||||||||||||
8.5. |
Ühishuviprojekt: Poola ja Leedu ühendus (praegu tuntud projektina „GIPL”) |
||||||||||||
8.6. |
Ühishuviprojekt: Göteborgi veeldatud maagaasi terminal Rootsis |
||||||||||||
8.7. |
Ühishuviprojekt: Swinoujscie veeldatud maagaasi terminali võimsuse suurendamine Poolas |
||||||||||||
8.8. |
Ühishuviprojekt: torujuhtme Yamal-Europe sisenemispunktide Lwowek ja Wloclawek kaasajastamine Poolas |
9. Esmatähtis koridor: Naftatarneühendused Ida-Euroopa keskosas
Nr |
Määratlus |
||||
9.1. |
Ühishuviprojekt: Adamowo ja Brody vaheline torujuhe, mis ühendab JSC Uktransnafta töötlemistehast Brodys (Ukraina) ja Adamowo hoidlaparki (Poola) |
||||
9.2. |
Ühishuviprojekt: Bratislava (SK) ja Schwechati (AT) vaheline torujuhe |
||||
9.3. |
Ühishuviprojekt: torujuhe JANAF ja Aadria mere torujuhtmed (olemasoleva torujuhtme JANAF ja Aadria mere torujuhtmete (mis ühendavad Horvaatia Omišalji meresadamat ja torujuhtme Družba lõunaharu) rekonstrueerimine, kaasajastamine, hooldus ja võimsuse suurendamine (Horvaatia, Ungari, Slovakkia)) |
||||
9.4. |
Ühishuviprojekt: torujuhe Litvinovi (Tšehhi Vabariik) ja Spergau (Saksamaa) vahel (toornaftajuhtme Družba pikendamine rafineerimistehaseni TRM Spergau) |
||||
9.5. |
Klaster: Pommeri torujuhe (Poola), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:
|
||||
9.6. |
Ühishuviprojekt PCI TAL Plus (torujuhtme TAL võimsuse suurendamine Trieste (Itaalia) ja Ingolstadti (Saksamaa) vahel |
10. Esmatähtis valdkond: Nutivõrkude kasutuselevõtt
Nr |
Määratlus |
10.1. |
Põhja-Atlandi rohelise tsooni projekt (Iirimaa, Ühendkuningriik/Põhja-Iirimaa): tuuleenergia väiksem piiramine, rakendades kommunikatsioonitaristut, tõhustades kontrolli võrgu üle ja kehtestades (rahvusvahelised) nõudluse juhtimise protokollid |
10.2. |
Green-Me (Prantsusmaa, Itaalia): taastuvenergiaallikate parem integreerimine, rakendades kõrgepinge- ning kõrge-/keskpingealajaamades automatiseerimis-, kontrolli- ja seiresüsteeme, tõhusamat kommunikatsiooni taastuvenergia tootjatega ja salvestamist esmastes alajaamades” |
(1) Põhja-Aadria mere piirkonna veeldatud maagaasi terminali täpse asukoha otsustab Itaalia kokkuleppel Sloveeniaga.