This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32010O0013
2010/598/EU: Guideline of the European Central Bank of 16 September 2010 amending Guideline ECB/2000/7 on Monetary Policy Instruments and Procedures of the Eurosystem (ECB/2010/13)
2010/598/EU: Euroopa Keskpanga suunis, 16. september 2010 , millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (EKP/2010/13)
2010/598/EU: Euroopa Keskpanga suunis, 16. september 2010 , millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (EKP/2010/13)
ELT L 267, 9.10.2010, p. 21–55
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 31/12/2011; kehtetuks tunnistatud 32011O0014
9.10.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 267/21 |
EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,
16. september 2010,
millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta
(EKP/2010/13)
(2010/598/EU)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 12.1 ja 14.3 koosmõjus artikli 3.1 esimese taandega, artikliga 18.2 ja artikli 20 esimese lõiguga,
ning arvestades järgmist:
(1) |
ühtse rahapoliitika saavutamiseks eurosüsteemi poolt, kuhu kuuluvad liikmesriikide, mille rahaühik on euro (edaspidi „osalevad liikmesriigid”), keskpangad (RKPd) ja Euroopa Keskpank (EKP), tuleb määratleda eurosüsteemis kasutatavad instrumendid ja menetlused, et rakendada seda poliitikat ühtselt kõikides osalevates liikmesriikides. |
(2) |
EKP on pädev kehtestama ühtse rahapoliitika rakendamiseks vajalikud suunised ja RKP-del on kohustus tegutseda nende suuniste kohaselt. |
(3) |
31. augusti 2000. aasta suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluskorra kohta (1) tuleb muuta, et see vastaks muudatustele eurosüsteemi rahapoliitika menetluste ja tehingute määratlustes ja rakendamises. Tähtsaimad neist on: a) eurosüsteemi krediiditehingute riskiohjamisraamistiku läbivaatamine; b) ühtse menetluskorra tagamine rikkumiste korral; c) sätete tõhustamine ja tugevdamine seoses kaalutletud meetmetega, mida eurosüsteem võib võtta kahtluste korral osapoole finantstugevuse suhtes; d) võimaldada EKP nõukogul otsustada, et EKP võib erandolukorras teostada otsetehinguid tsentraliseeritult; e) tagasinõudmisega (claw back) seotud riski vähendamine krediidi- ja õigusriskide kahandamiseks, kehtestades piirangu, et varaga tagatud väärtpaberite puhul peavad algatajad ja alusvara olema pärit Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP); f) uute kõlblikkuskriteeriumide sisseviimine seoses avatud investeerimisfondidele (UCITS) mitte vastavate tagatud võlakirjade (tagatud struktureeritud võlakirjade) kasutamisega, mille alusvaraks on elamukinnisvaralaenud; g) uute mõistete lisamine I lisa 2. liitesse ning muude mõistete täpsem määratlemine; h) I lisa 4. liite muutmine kooskõlas muudatustega statistika õigusaktides; i) sätete ühtlustamine ning järjepidevust ja läbipaistvust suurendavate muude väiksemate muudatuste sisseviimine, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:
Artikkel 1
Suunist EKP/2000/7 muudetakse järgmiselt.
1. |
Suunise EKP/2000/7 I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise I ja II lisaga. |
2. |
Suunise EKP/2000/7 II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise III lisaga. |
Artikkel 2
Kontrollimine
RKPd edastavad EKP-le tekstid ja vahendid, mille abil nad kavatsevad käesolevat suunist järgida, hiljemalt 9. oktoobriks 2010.
Artikkel 3
Jõustumine
1. Käesolev suunis jõustub kahe päeva möödumisel selle avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.
2. I ja III lisa kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast käesoleva suunise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
3. II lisa kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.
Artikkel 4
Adressaadid
Käesolev suunis on adresseeritud osalevate liikmesriikide keskpankadele.
Frankfurt Maini ääres, 16. september 2010
EKP nõukogu nimel
EKP president
Jean-Claude TRICHET
(1) EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1.
I LISA
Suunise EKP/2000/7 I lisa muudetakse järgmiselt:
1. Sissejuhatuses asendatakse joonealune märkus (1) järgmisega:
„(1) |
Euroopa Keskpanga nõukogu on otsustanud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 282 lõikega 1 hõlmata terminiga „eurosüsteem” Euroopa Keskpankade Süsteemi neid osi, mis täidavad tema põhiülesandeid, st Euroopa Keskpanka ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga ühisraha kasutusele võtnud liikmesriikide keskpanku.” |
2. Jaotis 1.1 asendatakse järgmisega:
„Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) koosneb Euroopa Keskpangast (EKP) ja Euroopa Liidu (EL) liikmesriikide keskpankadest (1). Euroopa Keskpankade Süsteem tegutseb kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga (edaspidi „EKPSi põhikiri”). EKPSi juhivad EKP otsuseid tegevad organid. EKP nõukogu vastutab rahapoliitika väljatöötamise eest ning EKP juhatus on volitatud rakendama rahapoliitikat vastavalt nõukogu tehtud otsustele ja kehtestatud suunistele. Kui see on võimalik ja asjakohane ning aitab kaasa töö tulemuslikkuse tagamisele, laseb EKP liikmesriikide keskpankadel (2) teostada eurosüsteemi ülesannete hulka kuuluvaid operatsioone. Kui see on rahapoliitika rakendamiseks vajalik, võivad liikmesriikide keskpangad jagada eurosüsteemi liikmete vahel eurosüsteemi operatsioonides osalevate osapooltega seotud teavet, näiteks tegevusandmeid (3). Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioone teostatakse kõigis liikmesriikides (4) ühtsetel tingimustel.
3. Jaotis 1.2 asendatakse järgmisega:
„ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 1 kohaselt on eurosüsteemi esmane eesmärk hinnastabiilsuse säilitamine. Nimetatud põhieesmärki piiramata peab eurosüsteem toetama ELi üldist majanduspoliitikat. Nende eesmärkide poole pürgimisel peab eurosüsteem tegutsema kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõtetega ja toetama ressursside efektiivset jaotamist.”
4. Jaotist 1.3.1 muudetakse järgmiselt.
a) |
Sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Avaturuoperatsioonidel on eurosüsteemi rahapoliitikas oluline osa, suunates intressimäärasid, juhtides likviidsust turul ja andes märku rahapoliitilisest hoiakust. Avaturuoperatsioonide teostamiseks on eurosüsteemi käsutuses viis liiki instrumente. Kõige olulisem instrument on pöördtehing (rakendatakse tagasiostulepingute või tagatud laenude baasil). Eurosüsteem võib kasutada ka otsetehinguid, EKP võlasertifikaatide väljalaskmist, välisvaluuta vahetustehinguid ja tähtajaliste hoiuste kogumist. Avaturuoperatsioone algatab EKP, kes otsustab ka kasutatava instrumenti ja operatsiooni teostamise tingimused. Teostamise viisiks võib valida tavapakkumismenetlused, kiirpakkumismenetlused või kahepoolsed menetlused. (5) Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada järgmisse nelja kategooriasse (vt ka tabel 1): |
b) |
Kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Peenhäälestusoperatsioonid toimuvad vastavalt vajadusele ning nende eesmärk on juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid eelkõige selleks, et tasandada turul toimuvate ootamatute likviidsuskõikumiste mõju intressimääradele. Peenhäälestusoperatsioone võidakse teostada hoidmisperioodi viimasel päeval, et vähendada likviidsusolukorra tasakaalustamatust, mis võib olla tekkinud viimase põhilise refinantseerimisoperatsiooni järel kestnud ajavahemikul. Peenhäälestusoperatsioone sooritatakse enamasti pöördtehingutena, kuid neid võidakse läbi viia ka välisvaluuta vahetustehingutena või tähtajaliste hoiuste kogumisena. Peenhäälestusoperatsioonide teostamisel rakendatavaid instrumente ja menetluskorda kohandatakse sõltuvalt tehingu liigist ja operatsiooni konkreetsest eesmärgist. Peenhäälestusoperatsioone teostavad tavaliselt liikmesriikide keskpangad, kasutades kiirpakkumismenetlusi või kahepoolseid menetlusi. EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teostada EKP ise.” |
c) |
Neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Lisaks võib eurosüsteem teostada struktuurioperatsioone, lastes välja EKP võlasertifikaate ning kasutades pöörd- ja otsetehinguid. Selliseid operatsioone teostatakse siis, kui EKP soovib kohandada eurosüsteemi struktuurilist positsiooni finantssektori suhtes (regulaarselt või ebaregulaarselt). Pöördtehingutena ja võlainstrumentide väljalaskmisena teostatavaid struktuurioperatsioone viivad liikmesriikide keskpangad ellu tavapakkumismenetluste vormis. Otsetehingutena teostatavaid struktuurioperatsioone viivad liikmesriikide keskpangad tavaliselt ellu kahepoolsete menetluste teel. EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib struktuurioperatsioone teostada EKP ise.” |
5. Jaotise 1.3 tabelis 1 asendatakse „Võlasertifikaatide väljalaskmine” kolmanda veeru neljandas reas järgmisega: „EKP võlasertifikaatide väljalaskmine”.
6. Jaotis 1.4 asendatakse järgmisega:
„Eurosüsteemi rahapoliitika raamistik on loodud selliselt, et tagatud oleks lai osapoolte valik. Institutsioonid, kelle suhtes kehtib EKPSi põhikirja artikli 19.1 kohustusliku reservi nõue, võivad kasutada püsivõimalusi ning osaleda tavapakkumistel põhinevates avaturuoperatsioonides ja ka otsetehingutes. Eurosüsteem võib peenhäälestusoperatsioonides osalema valida piiratud arvu osapooli. Rahapoliitika eesmärkidel teostatavate välisvaluuta vahetustehingute puhul kasutatakse aktiivseid valuutaturu osalisi. Kõnealuste operatsioonide osapoolteks on ainult sellised eurosüsteemi valuutaturu sekkumisoperatsioonideks valitud institutsioonid, mis on asutatud euroalal.”
7. Jaotist 2.1 muudetakse järgmiselt.
a) |
Esimese lõigu teine loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Osapooled peavad olema finantsiliselt usaldusväärsed. Riiklikud asutused peavad nende suhtes rakendama vähemalt ühte ELi/EMP ühtlustatud järelevalve vormi (6). Lähtudes nende konkreetsest institutsioonilisest olemusest ELi õiguse raames, võib osapooltena aktsepteerida asutusi, kes on ELi toimimise lepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses finantsiliselt usaldusväärsed ja kelle suhtes rakendatakse pädevate riiklike asutuste järelevalvega võrreldavat järelevalvet. Osapooltena võib aktsepteerida ka finantsiliselt usaldusväärseid asutusi, kelle suhtes riigi pädev asutus rakendab ELi/EMP ühtlustatud järelevalve tasemega võrreldavat ühtlustamata järelevalvet, nt selliste asutuste euroalal tegutsevad filiaalid, kes on registreeritud väljaspool EMPd. |
b) |
Kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Asutusel võib olla juurdepääs eurosüsteemi püsivõimalustele ja tavapakkumistel põhinevatele avaturuoperatsioonidele ainult oma tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu. Kui asutus tegutseb (peakontori või filiaalide kaudu) rohkem kui ühes liikmesriigis, on igal üksusel ligipääs kõnealustele operatsioonidele oma asukohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu, olenemata asjaolust, et asutuse pakkumise võib igas liikmesriigis esitada ainult üks üksus (kas peakontor või määratud filiaal).” |
8. Jaotist 2.2 muudetakse järgmiselt.
a) |
Teine lõik asendatakse järgmisega: „Rahapoliitilistel eesmärkidel teostatavate välisvaluuta vahetustehingute puhul peavad osapooled olema suutelised teostama tulemuslikult suuremahulisi valuutaturu operatsioone igasugustes turutingimustes. Välisvaluuta vahetustehingute osapoolte valik vastab euroalal tegutsevatele osapooltele, kes on valitud eurosüsteemi valuutaturu sekkumisoperatsioonideks. Valuutaturul teostatavate sekkumisoperatsioonide osapoolte valimise kriteeriumid ja kord on esitatud liites 3.” |
b) |
Viies lõik asendatakse järgmisega: „EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teostada EKP ise. Kui EKP peaks teostama kahepoolseid operatsioone, valib EKP võrdse juurdepääsu tagamiseks osapooled rotatsiooni korras nende euroalal tegutsevate osapoolte seast, kes on kõlblikud kiirpakkumismenetluste ja kahepoolsete operatsioonide jaoks.” |
9. Jaotist 2.3 muudetakse järgmiselt.
a) |
Kolmas lõik asendatakse järgmisega: „See kehtib juhtudel, kui rikutakse a) pakkumiseeskirju, kui osapool ei saa üle kanda piisavalt suurt hulka alusvara või sularaha (7), et katta (arvelduspäeval) likviidsuse lisamise operatsiooni raames talle määratud summa või rahuldada operatsiooni aegumiseni vastavat lisatagatise nõuet, või kui ta ei suuda üle kanda piisavat hulka sularaha, et arveldada talle likviidsuse vähendamise operatsiooni käigus määratud summa; ja b) kahepoolsete tehingute eeskirju, kui osapool ei saa esitada piisavat hulka kõlblikke alusvarasid või kui ta ei saa esitada piisaval hulgal sularaha vastavalt kahepoolse tehingu kokkuleppele, või kui ta ei suuda mis tahes ajal kahepoolse tehingu lõppemiseni rahuldada lisatagatise nõuet. |
b) |
Viies lõik asendatakse järgmisega: „Lisaks osapoolele, kes rikub eeskirju, võib peatamismeetmeid rakendada ka sama asutuse teistes liikmesriikides asuvate filiaalide suhtes. Kui see on erandliku meetmena vajalik rikkumise tõsiduse tõttu, näiteks sagedase või pikaajalise rikkumise puhul, võib teatavaks ajavahemikuks peatada osapoole osaluse kõigis edasistes rahapoliitika operatsioonides.” |
10. Jaotis 2.4 asendatakse järgmisega:
„2.4. Juurdepääsu peatamine, piiramine või lõpetamine usaldatavusnõuete või kohustuste rikkumise tõttu
Asjaomase liikmesriigi keskpanga (või EKP) rakendatavate lepingute või määruste kohaselt võib eurosüsteem usaldatavusnõuetele viidates peatada või lõpetada osapoolte juurdepääsu rahapoliitika instrumentidele või seada sellele piirangud.
Lisaks võib osapoolte juurdepääsu peatamine, piiramine või lõpetamine olla põhjendatud juhtudel, kui osapool jätab täitmata lepingulised kohustused, mis on määratletud liikmesriikide keskpankade rakendatavates lepingutes või määrustes.
Lõpuks võib eurosüsteem usaldatavusnõuetele viidates ka varasid tagasi lükata, piirata nende kasutamist või kohaldada eurosüsteemi krediiditehingutes teatud osapoolte poolt tagatisena esitatud varade puhul täiendavaid turuväärtuse allahindlusi.”
11. 3. peatüki sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:
„Avaturuoperatsioonidel on eurosüsteemi rahapoliitikas oluline osa. Neid kasutatakse intressimäärade suunamiseks, turu likviidsuse juhtimiseks ja rahapoliitika hoiakust märku andmiseks. Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada nelja kategooriasse: põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid, peenhäälestusoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid. Eurosüsteemi peamised avaturuinstrumendid on pöördtehingud ning neid võib kasutada kõigis neljas operatsioonikategoorias, samal ajal kui EKP võlasertifikaate võib kasutada likviidsust vähendavateks struktuurioperatsioonideks. Struktuurioperatsioone võib teostada ka otsetehingutena, st ostu- või müügitehingutena. Lisaks võib eurosüsteem peenhäälestusoperatsioonide teostamiseks kasutada veel kahte instrumenti: välisvaluuta vahetustehinguid ja tähtajaliste hoiuste kogumist. Järgmistes jaotistes tutvustatakse üksikasjalikult eurosüsteemis kasutatavate eri liiki avaturuinstrumentide konkreetseid omadusi.”
12. Jaotise 3.1.4 teise lõigu kuues loetelupunkt asendatakse järgmisega:
„liikmesriikide keskpangad teostavad neid tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu otsustab, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestus-pöördoperatsioone teostada EKP);”
13. Jaotise 3.2 neljanda lõigu neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega:
„tavaliselt teostavad neid liikmesriikide keskpangad detsentraliseeritult (EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib otsetehinguid teostada EKP);”
14. Jaotise 3.3 muudetakse järgmiselt.
a) |
Teine lõik asendatakse järgmisega: „EKP võlasertifikaadid tähistavad EKP võlakohustust sertifikaadi hoidja ees. Sertifikaate lastakse välja ja hoitakse väärtpaberite registreerimissüsteemi kohaselt euroala väärtpaberidepositooriumides. EKP ei kehtesta piiranguid sertifikaatide võõrandatavusele. Täiendavad sätted EKP võlasertifikaatide kohta esitatakse konkreetsete sertifikaatide tingimustes.” |
b) |
Kolmas lõik asendatakse järgmisega: „EKP võlasertifikaate lastakse välja diskontomääraga, st neid lastakse välja alla nominaalväärtuse ja lunastatakse kehtivusaja lõppedes nominaalväärtuses. Väljalaskesumma ja lunastamissumma vahe moodustab väljalaskesummalt sertifikaadi kehtivuse ajal kokkulepitud intressimääraga koguneva intressi. Kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis arvutatakse vastavalt intressiarvestusmeetodile „tegelik päevade arv / 360”. Väljalaskesumma arvutamist kirjeldatakse taustinfos 1.” |
c) |
Taustinfo 1 asendatakse järgmisega: |
15. Jaotise 3.4 neljanda lõigu viies loetelupunkt asendatakse järgmisega:
„liikmesriikide keskpangad teostavad neid tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid välisvaluuta vahetustehinguid teostada EKP); ja”
16. Jaotise 3.5 neljanda lõigu viies loetelupunkt asendatakse järgmisega:
„liikmesriikide keskpangad teostavad hoiuste kogumist tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib tähtajaliste hoiuste (8) kahepoolset kogumist teostada EKP), ja
17. Jaotise 4.1 kolmanda lõigu joonealused märkused 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
„(1) |
19. mail 2008 asendati TARGETi detsentraliseeritud tehniline struktuur TARGET2ga. TARGET2 moodustab ühisplatvorm (milles kõikide maksekorralduste esitamine ja töötlemine ning maksete laekumine toimub ühistel tehnilistel alustel), ja, kui on kohaldatav, RKPde siseseid arvepidamissüsteeme. |
(2) |
Lisaks saavad laenamise püsivõimalust kasutada ainult osapooled, kellel on ligipääs kontole liikmesriigi keskpangas, kus tehingut teostada, näiteks TARGET2 ühisplatvormi kaudu.” |
18. Jaotist 4.2 muudetakse järgmiselt.
a) |
Kolmanda lõigu lõppu (esimesse lõiku alapealkirja „Kasutustingimused” all) lisatakse järgmine joonealune märkus (*):
|
b) |
Joonealune märkus 12 seitsmendas lõigus (teises lõigus alapealkirja „Tähtaeg ja intressitingimused” all) asendatakse järgmisega:
|
19. Jaotises 5.1.1 asendatakse taustinfo 3 järgmisega:
20. Jaotist 5.1.3 muudetakse järgmiselt.
a) |
Sissejuhatava osa esimene lõik asendatakse järgmisega: „Eurosüsteemi tavapakkumismenetlused kuulutatakse avalikult välja elektrooniliste kanalite ja EKP veebilehe kaudu. Peale selle võivad liikmesriikide keskpangad teatada pakkumisoperatsioonist osapooltele otse, ilma elektroonilisi kanaleid kasutamata. Avalik pakkumismenetluse väljakuulutamise teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:”. |
b) |
Esimese lõigu kümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega: „operatsiooni alguskuupäev ja tähtaeg (kui kohaldatav) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul);”. |
c) |
Esimese lõigu seitsmeteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega: „sertifikaatide nimiväärtus (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul) ja”. |
d) |
Esimese lõigu kaheksateistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega: „väljalaske ISIN-kood (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul).” |
21. Jaotist 5.1.4 muudetakse järgmiselt.
a) |
Kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Muutuva intressimääraga pakkumistes võivad osapooled esitada pakkumisi kuni kümnel erineval intressimäära/hinna/kursivahe tasemel. Erandolukorras võib eurosüsteem kehtestada piirangu muutuva intressimääraga pakkumiste arvule. Osapooled peavad igas pakkumises nimetama summa, mille ulatuses nad soovivad liikmesriikide keskpankadega tehinguid teha, ja vastava intressimäära (9), (10). Intressimäärade pakkumine tuleb väljendada 0,01 protsendipunkti kordajates. Muutuva intressimääraga välisvaluuta vahetustehingu pakkumismenetluse puhul tuleb vahetustehingu kursivahe noteerida vastavalt kehtivale turutavale ning pakkumised tuleb väljendada 0,01 kursivahe kordajates. |
b) |
Seitsmes lõik asendatakse järgmisega: „Eeldatakse, et osapooled suudavad alati katta neile jaotatud summad piisava hulga kõlbliku alusvaraga (11). Vastava liikmesriigi keskpanga rakendatavad lepingud või määrused võimaldavad kehtestada sanktsioone, kui osapoolel ei ole võimalik kanda üle piisaval hulgal alusvara või sularaha, et katta talle pakkumisoperatsioonis jaotatud summa. |
22. Jaotise 5.1.5 kolmas lõik (teine lõik pealkirja „Eurodes nomineeritud muutuva intressimääraga pakkumismenetlused” all) asendatakse järgmisega:
„Likviidsust vähendavate muutuva intressimääraga pakkumiste (mida võib kasutada EKP võlasertifikaatide väljalaskmiseks ja tähtajaliste hoiuste kogumiseks) jaotamisel järjestatakse pakkumised väikseimast pakutud intressimäärast alates (või suurimast pakutud hinnast alates). Esmajärjekorras rahuldatakse madalaima intressimääraga (kõrgeima hinnaga) pakkumised ning seejärel aktsepteeritakse järgnevaid kõrgema intressimääraga pakkumisi (madalama hinnaga pakkumisi) kuni kogu vähendatav likviidsus on ammendunud. Kui kõrgeima aktsepteeritud intressimäära (madalaima hinna) taseme (st intressi/hinna piirmäära) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui ülejäänud jaotatav summa, jaotatakse see summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt ülejäänud jaotatava summa suhtele intressi/hinna piirmääraga pakutud kogusummasse (vt taustinfo 5). EKP võlasertifikaatide väljalaskmisel ümardatakse igale osapoolele jaotatav summa EKP võlasertifikaatide nominaalväärtuse lähima kordajani. Muude likviidsust vähendavate operatsioonide puhul ümardatakse igale osapoolele jaotatav summa lähima euroni.”
23. Jaotist 5.1.6 muudetakse järgmiselt.
a) |
Sissejuhatava osa esimene lõik asendatakse järgmisega: „Tava- ja kiirpakkumismenetluste tulemuste avalikuks väljakuulutamiseks kasutatakse elektroonilisi kanaleid ja EKP veebilehte. Lisaks võivad liikmesriikide keskpangad teatada jaotamistulemustest osapooltele otse, ilma elektroonilisi vahendeid kasutamata. Avalik pakkumistulemuste teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:”. |
b) |
Kolmeteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega: „operatsiooni alguspäev ja tähtaeg (kui kohaldatav) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul);”. |
c) |
Kuueteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega: „sertifikaatide nimiväärtus (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul) ja”. |
d) |
Seitsmeteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega: „väljalaske ISIN-kood (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul).” |
24. Jaotise 5.2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Liikmesriikide keskpangad võivad teostada operatsioone kahepoolsete menetluste vormis. Selliseid menetlusi võib kasutada avaturu peenhäälestusoperatsioonideks ja struktuurioperatsioonideks (12). Laiemas tähenduses võib neid määratleda kui menetlusi, mille puhul eurosüsteem teostab tehingu ühe või mitme osapoolega ilma pakkumist läbi viimata. Seoses sellega on võimalik eristada kaht liiki kahepoolseid menetlusi: operatsioonid, mille puhul eurosüsteem võtab otse ühendust osapooltega, ja operatsioonid, mis teostatakse väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu.
25. Jaotises 5.3.1 asendatakse tabel 3 järgmisega:
„Tabel 3
Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide tavapärased arvelduspäevad (13)
Rahapoliitika instrument |
Tavapakkumismenetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev |
Kiirpakkumismenetlustel või kahepoolsetel menetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev |
Pöördtehingud |
T + 1 (14) |
T |
Otsetehingud |
— |
Alusvara puhul kehtiva turutava kohaselt |
EKP võlasertifikaatide väljalaskmine |
T + 2 |
— |
Välisvaluuta vahetustehingud |
— |
T, T + 1 või T + 2 |
Tähtajaliste hoiuste kogumine |
— |
T |
26. Jaotise 5.3.2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„Tavapakkumismenetlustel põhinevad avaturuoperatsioonid (st põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid) arveldatakse tavaliselt esimesel päeval pärast kauplemispäeva, mil TARGET2 ja kõik asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid on avatud. EKP võlasertifikaatide väljalaskmine arveldatakse teisel päeval pärast kauplemispäeva, mil TARGET2 ja kõik asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid on avatud. Eurosüsteemi põhimõtteline eesmärk on arveldada oma avaturuoperatsioonidega seotud tehingud samal ajal kõigis liikmesriikides kõigi osapooltega, kes on esitanud piisava alusvara. Tulenevalt funktsionaalsetest piirangutest ja väärtpaberiarveldussüsteemide tehnilistest omadustest võib avaturuoperatsioonide arvestuse ajastus euroalal olla päeva lõikes erinev. Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide arveldamise aeg langeb tavaliselt kokku vastava tähtajaga eelmise operatsiooni tagasimakseajaga.”
27. Joonealune märkus jaotise 6.1 teises lõigus kustutatakse.
28. Jaotist 6.2.1 muudetakse järgmiselt.
a) |
Viies lõik asendatakse järgmisega: „Väärtpaberite tagatiseks olevad rahavooge tekitavad varad:
|
b) |
Kuues lõik asendatakse järgmisega: „Struktureeritud väljalaske korral ei või rühmad (või allrühmad) selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olla allutatud sama väljalaske teistele rühmadele. Rühma (või allrühma) ei loeta sama emissiooni teiste rühmade (või allrühmade) suhtes allutatuks, kui pärast täitmisele pööramise teate saatmist tehakse sellele rühmale või allrühmale kooskõlas emissiooniprospektis sätestatud maksehierarhiaga makseid (põhisumma ja intressi osas) enne teisi rühmi (või allrühmi) ning see rühm (või allrühm) on viimane vara, mille suhtes täidetakse kahjunõuet. Struktureeritud emissiooni puhul, kus emissiooniprospekt näeb ette aktseleratsiooni ja täitmisele pööramise teate saatmist, tuleb rühma (või allrühma) mitteallutatus tagada nii aktseleratsiooni kui ka täitmisele pööramise teatega seotud maksehierarhias.” |
c) |
Üheksandas lõigus (pealkirja „Väljalaskmiskoht” all) asendatakse joonealune märkus 7 (kõnealuse lõigu esimene joonealune märkus) järgmisega:
|
d) |
Kümnes lõik (esimene lõik pealkirja „Arvelduskord” all) asendatakse järgmisega: „Võlainstrument peab olema väärtpaberite registreerimissüsteemis ülekantav. Seda tuleb hoida ja sellega arveldada euroalal eurosüsteemi konto kaudu või EKP kehtestatud standarditele vastava väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu selliselt, et realiseerimise suhtes kehtib liikmesriigi õigus.” |
e) |
Kaheteistkümnendas lõigus (ainsas lõigus pealkirja „Vastuvõetavad turud” all) asendatakse joonealune märkus 13 (viimane joonealune märkus) järgmisega:
|
f) |
Viieteistkümnes lõik (teine lõik pealkirja „Väljalaskja/garandi tegutsemiskoht” all) asendatakse järgmisega: „Garandi tegutsemiskoht peab olema Euroopa Majanduspiirkonnas, v.a juhul, kui garantii ei ole vajalik turustatavate varade krediidistandardite vastavuse osas (vt jaotis 6.3.2).” |
29. Jaotist 6.2.2 muudetakse järgmiselt.
a) |
Teise lõigu teine loetelupunkt (esimeses lõigus pealkirja „Krediidinõuded” all) asendatakse järgmisega: „Võlgniku/garandi tüüp: Kõlblikeks võlgnikeks või garantideks loetakse kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (18), avaliku sektori asutused ning rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid. Iga võlgnik vastutab asjaomase krediidinõude täieliku lunastamise eest ise ja teistest eraldi (kaasvõlgnike ühisvastutus on välistatud). |
b) |
Teise lõigu kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Võlgniku/garandi tegutsemiskoht: Võlgnik peab olema asutatud euroalal. Garant peab olema samuti asutatud euroalal, kui garantii ei pea vastama turustamatutele varadele kehtestatud kõrgetele krediidistandarditele (vt jaotis 6.3.3). See nõue ei kehti rahvusvaheliste ja riigiüleste institutsioonide puhul.” |
c) |
Teise lõigu neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Krediidistandardid. Krediidinõuete kvaliteeti hinnatakse võlgnike/garantide krediidivõime põhjal. Krediidinõuded peavad vastama kõrgetele krediidistandarditele, mis on sätestatud eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistiku eeskirjades turustamatute varade kohta (vt jaotis 6.3.3).” |
d) |
Teise lõigu seitsmes loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Reguleeriv õigus: Krediidinõude lepingu ning osapoole ja riigi keskpanga vahelise lepingu suhtes krediidinõude tagatiseks seadmise kohta (krediidinõude mobiliseerimise leping) peab kehtima liikmesriigi õigus. Peale selle ei tohi a) osapoole, b) krediidiandja, c) võlgniku, d) garandi (kui asjakohane), e) krediidinõude lepingu ja f) krediidinõude mobiliseerimise lepingu suhtes kehtida rohkem kui kaks erinevat reguleerivat õigust.” |
e) |
Teise lõigu kaheksandas loetelupunktis asendatakse joonealune märkus 20 järgmisega:
|
f) |
Kolmanda lõigu neljas loetelupunkt (esimeses lõigus pealkirja „Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid” all) asendatakse järgmisega: „Väljalaskja asutamiskoht. Väljalaskja asutamiskoht peab olema euroalal.” |
g) |
Kolmanda lõigu kuuenda loetelupunkti joonealune märkus 22 asendatakse järgmisega:
|
30. Jaotist 6.2.3 muudetakse järgmiselt.
a) |
Pärast viiendat lõiku (kolmandat lõiku pealkirja „Kõlblike varade kasutamise eeskirjad” all) sisestatakse järgmine lõik: „Rahapoliitika rakendamiseks, eelkõige lähedase sidemega seotud kõlblike varade kasutamise eeskirjade järgimise järelevalveks, jagavad vastavat eesmärki kandvad järelevalveasutused eurosüsteemi siseselt teavet kapitalihoiuste kohta. Sellele teabele kehtivad samad konfidentsiaalsusstandardid, mida järgivad järelevalveasutused.” |
b) |
Kuues lõik (neljas lõik pealkirja „Kõlblike varade kasutamise eeskirjad” all) asendatakse järgmisega: „Need lähedast sidet käsitlevad sätted ei kehti järgmistel juhtudel: a) kui tegemist on lähedase sidemega osapoole ning maksustamisõigusega EMP avaliku sektori üksuse vahel, kui võlainstrumendi garandiks on maksustamisõigusega EMP avaliku sektori üksus; b) kui tegemist on kaetud pangavõlakirjadega, mis on välja lastud vastavalt avatud investeerimisfondide direktiivi artikli 22 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele või c) kui võlainstrumendid on kaitstud spetsiaalsete õiguslike meetmetega, mille kaitse on võrreldav punktis b) osutatud instrumentide kaitsega, näiteks järgmise korral: i) hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid, mis ei ole väärtpaberid, või ii) elamukinnisvaralaenuga tagatud kattega struktureeritud võlakirjad (st teatud kattega võlakirjad, mida Euroopa Komisjon ei ole kuulutanud avatud investeerimisfondidele vastavaks), mis täidavad kõiki varadega tagatud väärtpaberite kriteeriume (vt jaotised 6.2 ja 6.3), ja järgmisi lisakriteeriume (19):
|
c) |
Tabel 4 asendatakse järgmisega: „Tabel 4 Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonideks kõlblikud varad
|
31. Jaotist 6.3.1 muudetakse järgmiselt.
a) |
Neljas lõik asendatakse järgmisega: „Reitinguagentuurist pärinevad hinnangud peavad põhinema avalikul reitingul. Eurosüsteem jätab endale õiguse küsida vajaduse korral selgitusi. Varaga tagatud väärtpaberite puhul tuleb reitinguid selgitada üldsusele kättesaadavas reitinguaruandes (milleks võib olla üksikasjalik müügieelne aruanne või uut väljalaset kajastav aruanne), mis hõlmab muu hulgas struktuuriliste ja õiguslike aspektide põhjalikku analüüsi, tagatiste kogumi üksikasjalikku hinnangut, tehinguosaliste analüüsi ning tehingu muude oluliste erisuste analüüsi. Lisaks peavad reitinguagentuurid avaldama varaga tagatud väärtpaberite kohta korrapäraseid seirearuandeid. Nende aruannete avaldamine peaks olema kooskõlas kupongimaksete sageduse ja ajastusega. Aruandes tuleb esitada vähemalt tehingute ajakohastatud põhiandmed (nt tagatiste kogumi koosseis, tehinguosalised, kapitali struktuur) ning tulemusandmed.” |
b) |
Viies lõik asendatakse järgmisega: „Eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõue (krediidikvaliteedi künnis) on laenutagatisele antud hinnang „üks A” (23). Eurosüsteem käsitleb ühe aasta jooksul püsivat maksejõuetuse tõenäosust 0,10 % samaväärsena laenutagatisele antud hinnanguga „üks A”. Seda hinnangut vaadatakse läbi korrapäraselt. ECAFi raames kasutatakse ELi kapitalinõuete direktiivis antud maksejõuetuse juhtumite määratlust (24). Eurosüsteem avaldab iga vastuvõetava reitinguagentuuri kohta madalaima reitinguklassi, mis vastab nõutavale krediidikvaliteedi künnisele, võtmata asutusele antud hinnangu eest vastutust. Ka seda hinnangut vaadatakse korrapäraselt läbi. Varaga tagatud väärtpaberite puhul määratletakse eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõude künnis laenutagatisele emiteerimisel antud hinnangu „kolm A-d” (25) kaudu. Varaga tagatud väärtpaberi kehtimisaja jooksul tuleb säilitada „üks A” madalaim lävi. |
c) |
Seitsmes lõik asendatakse järgmisega: „Kõlblike varade loetelust võib välja jätta varad, mille on välja lasknud või mille garandiks on üksused, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite külmutamist ja/või teisi meetmeid, mille Euroopa Ühendus või liikmesriik on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel nende vahendite kasutamise piiramiseks, või üksused, mille kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada või välistada nende juurdepääs avaturuoperatsioonidele või eurosüsteemi püsivõimalustele.” |
32. Jaotist 6.3.2 muudetakse järgmiselt.
a) |
Esimese lõigu teine loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Reitinguagentuuri krediidihinnang varaga tagatud väärtpaberitele. Varaga tagatud väärtpaberite puhul, mis on välja lastud 1. märtsil 2010 või pärast seda, nõuab eurosüsteem emissioonile vähemalt kahte mis tahes vastuvõetavaks tunnistatud reitinguagentuuri krediidihinnangut. Nende väärtpaberite kõlblikkuse kontrollimiseks rakendatakse paremuselt teise reeglit, mille kohaselt mitte ainult parim, vaid ka paremuselt teine kättesaadav reitinguagentuuri krediidihinnang peab vastama varaga tagatud väärtpaberitele sätestatud krediidikvaliteedi künnisele. Sellest reeglist tulenevalt nõuab eurosüsteem kõlblikult väärtpaberilt mõlema krediidihinnangu põhjal taset „AAA”/„Aaa” emiteerimisel ja „üks A” väärtpaberi kehtivusaja jooksul. Alates 1. märtsist 2011 tuleb kõigile varaga tagatud väärtpaberitele olenemata väljalaskmise kuupäevast anda kaks vastuvõetavaks tunnistatud reitinguagentuuri krediidihinnangut ning kõlblikkuse säilitamiseks peavad need vastama paremuselt teise reeglile. Varaga tagatud väärtpaberitele, mis on välja lastud enne 1. märtsi 2010 ja millele on antud ainult üks krediidihinnang, tuleb enne 1. märtsi 2011 saada ka teine hinnang. Enne 1. märtsi 2009 välja lastud varaga tagatud väärtpaberite puhul peavad mõlemad krediidihinnangud vastama väärtpaberi kehtivusajal tasemele „üks A”. Varaga tagatud väärtpaberid, mis on välja lastud ajavahemikus 1. märtsist 2009 kuni 28. veebruarini 2010, peavad mõlema krediidihinnangu põhjal vastama tasemele „AAA”/„Aaa” emiteerimisel ja tasemele „üks A” väärtpaberi kehtivusaja jooksul, samas kui teise krediidihinnangu põhjal peavad väärtpaberid vastama tasemele „üks A” nii emiteerimisel (26) kui ka kehtivusaja jooksul. Varaga tagatud vahetatavate väärtpaberite emissiooni (fungible tap issuance) loetakse varaga tagatud väärtpaberite uusemissiooniks. Kõik varaga tagatud väärtpaberid, mis on välja lastud sama ISIN-koodiga, peavad vastama kõige viimase vahetatavate väärtpaberite emissiooni kuupäeval kehtinud kõlblikkuskriteeriumidele. Kui emiteeritud varaga tagatud vahetatavad väärtpaberid ei vasta kõige viimase vahetatavate väärtpaberite emissiooni ajal kehtinud kõlblikkuskriteeriumidele, loetakse kõik sama identifitseerimisnumbriga välja lastud varaga tagatud väärtpaberid kõlbmatuks. See reegel ei kehti selliste vahetatavate varaga tagatud väärtpaberite emissiooni puhul, mis kuulusid 10. oktoober 2010 seisuga eurosüsteemi kõlblike varade nimekirja, juhul kui viimane vahetatav emissioon toimus enne nimetatud kuupäeva. Mittevahetatavaid väljalaskeid käsitletakse teistsuguste varaga tagatud väärtpaberitena. |
b) |
Esimese lõigu kolmanda loetelupunkti kolmas taane asendatakse järgmisega: „Garantii peab kuuluma mõne ELi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning olema õiguslikult kehtiv, siduv ja garandi suhtes täitmisele pööratav.” |
c) |
Teise lõigu esimese loetelupunkti sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: „Euroala avaliku sektori väljalaskjad või garandid. Kui turustatava vara väljalaskja või garant on euroalal asutatud kapitalinõuete direktiivis määratletud piirkondlik või kohalik omavalitsus või avaliku sektori üksus, kehtib järgmine kord:” |
d) |
Teise lõigu teine loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Euroala kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatest ettevõtetest väljalaskjad või garandid. Kui turustatava vara väljalaskja või garant on euroalal asutatud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte (27) ning selle vara vastavust kõrgetele krediidistandarditele ei ole võimalik kindlaks määrata reitinguagentuuri poolt väljalaskele, väljalaskjale või garandile antud hinnangu põhjal, kohaldatakse eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistiku eeskirju krediidinõuete kohta ning osapooltel lubatakse kasutada oma reitingupõhiseid sisesüsteeme, liikmesriikide keskpankade laenutagatiste hindamise sisesüsteeme või kolmandate poolte reitinguvahendeid. Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete emiteeritud reitinguta turustatavad võlainstrumendid ei ole arvatud kõlblike turustatavate varade avalikku loetellu. |
33. Jaotist 6.3.3 muudetakse järgmiselt.
a) |
Viienda lõigu esimese loetelupunkti taandes ii („Avaliku sektori üksustest võlgnikud või garandid”) asendatakse joonealune märkus 35 järgmisega:
|
b) |
Viienda lõigu esimese loetelupunkti taandes iii asendatakse joonealune märkus 36 järgmisega:
|
c) |
Viienda lõigu teises loetelupunktis („Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatest ettevõtetest võlgnikud või garandid”) asendatakse joonealune märkus 37 (loetelupunkti esimene joonealune märkus) järgmisega:
|
d) |
Kuuenda lõigu kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Garantii peab kuuluma mõne ELi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning olema õiguslikult kehtiv, siduv ja garandi suhtes täitmisele pööratav.” |
34. Jaotises 6.3.4 asendatakse neljateistkümnes lõik (esimene lõik pealkirja „Kolmandate poolte reitinguvahendid” all) järgmisega:
„Reitinguvahendite hulka kuuluvad üksused, kes hindavad võlgnike krediidikvaliteeti, kasutades eelkõige süstemaatilisel ja mehaanilisel viisil kvantitatiivseid mudeleid ning tuginedes muu teabe hulgas auditeeritud aruannetele, ja kelle hinnangud laenutagatistele ei ole mõeldud üldsusele avaldamiseks. Reitinguvahendi pakkuja, kes soovib osaleda eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistikus, peab eurosüsteemi asjakohasel plangil esitama vastava liikmesriigi keskpangale taotluse ning lisama taotlusele plangil näidatud täiendavad dokumendid. Kui osapool soovib eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistikus kasutada mõnda konkreetset reitinguvahendi pakkujat, keda eurosüsteem ei ole vastuvõetavaks arvanud, peab ta eurosüsteemi asjakohasel plangil esitama vastava liikmesriigi keskpangale taotluse ning lisama taotlusele plangil näidatud täiendavad dokumendid. Taotletud reitinguvahendi pakkuja vastuvõetavuse üle otsustab eurosüsteem selle põhjal, kuivõrd reitinguvahendi pakkuja vastab eurosüsteemi kehtestatud vastuvõetavuskriteeriumidele (28).
35. Jaotises 6.4.1 asendatakse taustinfo 7 järgmisega:
36. Jaotist 6.4.2 muudetakse järgmiselt.
a) |
Kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Eurosüsteem piirab selliste tagamata võlainstrumentide kasutamist, mille on välja lasknud krediidiasutus või mis tahes muu üksus, millega krediidiasutusel on lähedane side (vt jaotist 6.2.3). Osapool võib kasutada selliseid varasid tagatisena ainult juhul, kui väärtus, mille eurosüsteem pärast allahindluse rakendamist tagatisele määrab, ei ületa allahindluse rakendamise järel 10 % osapoole esitatud tagatise koguväärtusest. See piirang ei kehti varade puhul, mille garandiks on maksustamisõigusega avaliku sektori üksus või kui varade väärtus ei ületa allahindluse järel 50 miljonit eurot. Selliste varade kahe või enama väljalaskja ühinemisel või väljalaskjate vahelise lähedase sideme tekkimisel käsitletakse väljalaskjaid kõnealuse piirangu raames väljalaskjate grupina ühe aasta jooksul pärast ühinemist või lähedase sideme tekkimist.” |
b) |
Tabelis 6 asendatakse joonealune märkus 4 järgmisega:
|
37. Jaotist 6.6.1 muudetakse järgmiselt.
a) |
Teises lõigus asendatakse joonealune märkus 52 järgmisega:
|
b) |
Kolmandas lõigus asendatakse joonealune märkus 53 järgmisega:
|
38. Jaotise 6.7 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
„Kõnealuseid varasid ei tohi tagatisena kasutada osapooled, kes on Euroopa Majanduspiirkonnast või Šveitsist väljaspool registreeritud krediidiasutuste filiaalid.”
39. Jaotise 7.1 neljas lõik asendatakse järgmisega:
„Kohustusliku reservi rakendamisel peab EKP toimima vastavalt eurosüsteemi eesmärkidele, mis on määratud ELi toimimise lepingu artiklis 127 ja EKPSi põhikirja artiklis 2; see tähendab muu hulgas, et püütakse vältida krediidiasutuste soovimatut paigutamist väljapoole euroala või euroala pangasüsteemi.”
40. Jaotis 7.2 asendatakse järgmisega:
„Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 19.1 kehtestab EKP liikmesriikides tegutsevate krediidiasutuste suhtes kohustusliku reservi nõude. See tähendab, et eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem kehtib ka väljaspool euroala asuvate krediidiasutuste euroalal registreeritud filiaalide suhtes. Euroalal registreeritud krediidiasutuste väljaspool euroala asutatud filiaalide suhtes kõnealust süsteemi ei kohaldata.
Asutused vabastatakse kohustusliku reservi nõudest automaatselt alates selle hoidmisperioodi algusest, mil nende tegevusluba tühistatakse või loovutatakse, või mille jooksul liikmesriigi kohus või muu pädev asutus teeb otsuse käivitada asutuse suhtes likvideerimismenetlus. Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2531/98 ja määrusele EKP/2003/9 võib EKP võrdse kohtlemise põhimõtet järgides vabastada asutused eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi nõudest, kui asutuse suhtes on võetud saneerimismeetmeid või nende vahendid on külmutatud ja/või nende suhtes on võetud teisi meetmeid, mille Euroopa Liit või liikmesriik on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel nende vahendite kasutamise piiramiseks, või kelle kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada või välistada nende juurdepääs avaturuoperatsioonidele või eurosüsteemi püsivõimalustele või kui reservinõude kehtestamine nendele asutustele ei vastaks selle süsteemi eesmärkidele. Kui nimetatud reservinõudest vabastamise otsused tehakse eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi eesmärkidest lähtudes, võtab EKP arvesse üht või mitut järgmist tingimust:
— |
asutusel on ainult eriotstarbelise tegevuse luba; |
— |
asutusel on keelatud konkureerida pangandustegevuse alal muude krediidiasutustega; ja/või |
— |
vastavalt seadusjärgsele kohustusele on kõik asutuse hoiused märgistatud piirkondlikuks ja/või rahvusvaheliseks arenguabiks kasutamiseks. |
EKP koostab nimekirja asutustest, kelle kohta kehtib eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem, ning haldab seda. Lisaks avaldab EKP nimekirja asutustest, kes on vabastatud kõnealuse süsteemiga kaasnevatest nõuetest muudel põhjustel, kui et nende suhtes on võetud saneerimismeetmeid või nende vahendid on külmutatud ja/või nende suhtes on võetud teisi meetmeid, mille Euroopa Liit või liikmesriik on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel nende vahendite kasutamise piiramiseks või kelle kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada või välistada nende juurdepääs avaturuoperatsioonidele või eurosüsteemi püsivõimalustele (29). Osapooled saavad nimekirjade põhjal kindlaks teha, kas neil on kohustusi mõne asutuse ees, kelle suhtes kohaldatakse reservinõuet. Nimekirju, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks pärast iga kalendrikuu eurosüsteemi viimase pangapäeva lõppu, kasutatakse ülejärgmises kalendrikuus algava reservide hoidmisperioodi reservibaasi arvutamiseks. Näiteks veebruari lõpus avaldatud nimekirja kasutatakse aprillis algava hoidmisperioodi reservibaasi arvutamiseks.
41. Jaotist 7.3 muudetakse järgmiselt.
a) |
Seitsmendas lõigus (teises lõigus pealkirja „Reservinõuete arvutamine” all) asendatakse joonealune märkus 7 järgmisega:
|
b) |
Taustinfos 9 asendatakse joonealune märkus (*) järgmisega:
|
42. Jaotise 7.4 teine lõik (esimene lõik pealkirja „Reservihoiused” all) asendatakse järgmisega:
„Iga asutus peab hoidma oma kohustuslikku reservi ühel või mitmel reservikontol oma tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpangas. Kui asutusel on liikmesriigis mitu üksust, vastutab peakontor asutuse kõigi omamaiste üksuste kohustusliku reservi koondnõuete täitmise eest (30). Kui asutusel on üksused mitmes liikmesriigis, peab ta hoidma iga sellise liikmesriigi keskpangas, kus ta üksus tegutseb, kohustuslikku reservi, mis määratakse kindlaks vastavalt tema reservibaasile vastavas liikmesriigis.
43. Liidet 2 muudetakse järgmiselt.
a) |
Mõiste „lähedane side” määratlus asendatakse järgmisega: „Lähedane side: olukord, kus osapool on seotud kõlblike varade väljalaskjaga/võlgnikuga/garandiga põhjusel, et: a) osapoolele kuulub kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu 20 % või rohkem väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist või b) väljalaskjale/võlgnikule/garandile kuulub kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu 20 % või rohkem osapoole kapitalist või c) rohkem kui 20 % nii osapoole kui ka väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist kuulub kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu kolmandale isikule.” |
b) |
Mõiste „krediidiasutus” määratlus asendatakse järgmisega: „Krediidiasutus: vastavalt artiklile 2 ja artikli 4 lõikele 1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (31) siseriikliku õiguse kohaselt krediidiasutus, kelle suhtes rakendatakse pädevate asutuste järelevalvet; või vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 123 lõikele 2 muu krediidiasutus, kelle suhtes rakendatakse pädevate riiklike asutuste järelevalvega võrreldavat järelevalvet. |
c) |
Mõiste „elektrooniline raha” määratlus jäetakse välja. |
d) |
Lisatakse mõiste „likviidsuse suurendamine varaga tagatud väärtpaberite tehingus” määratlus: „Likviidsuse suurendamine varaga tagatud väärtpaberite tehingus: mis tahes struktuurirakendus, mida saab kasutada tehingu jooksul esineva rahavoogude ajutise puudujäägi katmiseks.” |
e) |
Mõiste „reitinguvahendid” määratlus asendatakse järgmisega: „Reitinguvahendid: eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistikus ette nähtud hindamise allikad, mida pakuvad üksused, kes hindavad võlgnike krediidikvaliteeti, kasutades eelkõige süstemaatilisel ja mehaanilisel viisil kvantitatiivseid mudeleid ning tuginedes muu teabe hulgas auditeeritud aruannetele, ja kelle hinnangud laenutagatistele ei ole mõeldud üldsusele avaldamiseks. Enne raamistikku lisamist peab eurosüsteem iga rakenduse kinnitama.” |
f) |
Mõiste „asutamisleping” määratlus asendatakse järgmisega: „ELi toimimise leping: Euroopa Liidu toimimise leping.” |
44. Liidet 4 muudetakse järgmiselt.
a) |
Jaotises 1 lisatakse määruse (EÜ) 2533/98 nimetuse järel järgmine joonealune märkus (*):
|
b) |
Jaotise 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32) (32) eesmärk on võimaldada EKP-l ja EKPSi põhikirja artikli 5.2 kohaselt ka riikide keskpankadel, kes täidavad ülesandeid võimaluse piires, koguda statistilisi andmeid, mis on EKPSile vajalikud oma ülesannete teostamiseks ja eelkõige selleks, et EKPS saaks määratleda ja rakendada liidu rahapoliitikat vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 2 esimesele taandele. Määruse EKP/2008/32 kohaselt kogutud statistilisi andmeid kasutatakse rahaloomeasutuste sektori koondbilansi koostamiseks peamiselt eesmärgiga anda EKP-le terviklik statistiline ülevaade rahapoliitilise keskkonna arengust osalevates liikmesriikides asuvate rahaloomeasutuste koondfinantsvarade ja -kohustuste põhjal. |
c) |
Jaotise 2 neljas lõik asendatakse järgmisega: „Teiseks tuleb määruses EKP/2008/32 sätestatud aruandekohustuste puhul pidada kinni läbipaistvuse ja õiguskindluse põhimõtetest. Seda tuleb teha seetõttu, et kõnealune määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kogu euroalal. Sellega nähakse vahetult ette kohustused füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle suhtes EKP võib kehtestada sanktsioone, kui EKP kehtestatud aruandekohustust ei täideta (vt määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 7). Seega on aruandekohustus selgelt määratletud ja kõigil juhtudel, kui EKP kasutab oma õigust kontrollida statistilisi andmeid või neid kohustuslikult koguda, järgitakse selgeid põhimõtteid. Kolmandaks peab EKP muutma EKPSi statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise põhimõtete järgimisega seotud aruandekoormuse võimalikult väikeseks (vt määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 punkt a). Neid põhimõtteid määratletakse täpsemalt EKPSi avalikus kohustuses seoses Euroopa statistilise aruandlusega, mis on avaldatud EKP veebilehel.” |
d) |
Jaotise 2 viies lõik asendatakse järgmisega: „Seepärast kasutatakse riikide keskpankade poolt määruse EKP/2008/32 alusel kogutud statistilist teavet ka reservibaasi arvutamiseks vastavalt Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (33). |
e) |
Jaotise 2 kuues lõik asendatakse järgmisega: „Määruses EKP/2008/32 sätestatakse ainult üldiselt tegeliku andmete esitamise koosseisu määratlus, aruandekohustus ja põhimõtted, mille kohaselt EKP ja riikide keskpangad tavaliselt rakendavad oma volitusi kontrollida statistilisi andmeid või neid kohustuslikult koguda. EKP statistiliste andmete esitamise nõuete ja kehtestatud standardite täitmiseks esitatavate statistiliste andmete üksikasjad on sätestatud määruse EKP/2008/32 I–IV lisas.” |
f) |
Jaotis 3 asendatakse järgmisega: „Rahaloomeasutused hõlmavad liidu õiguse kohaselt liidu residentidest krediidiasutusi ning teisi residentidest finantsasutusi, mis võtavad muudelt üksustelt kui rahaloomeasutused vastu hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid ning annavad (vähemalt majanduslikus mõttes) enda arvel ja nimel laenu ja/või investeerivad väärtpaberitesse. EKP koostab määruse EKP/2008/13 I lisas sätestatud liigitamispõhimõtteid järgides selle määratluse kohaste asutuste nimekirja ja haldab seda. Rahaloomeasutuste statistilise nimekirja koostamine ja haldamine kuulub EKP juhatuse pädevusse. Euroala residentidest rahaloomeasutused moodustavad tegeliku andmete esitajate üldkogumi. Liikmesriikide keskpankadel on õigus teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele kooskõlas määruse EKP/2008/32 artikliga 8. Sellised erandid võimaldavad liikmesriikide keskpankadel kasutada väikeste rahaloomeasutuste väljajätmist (cutting-off the tail).” |
g) |
Jaotis 4 asendatakse järgmisega: „Koondbilansi koostamiseks peab residentidest andmete esitajate tegelik üldkogum esitama statistilise teabe oma bilansi kohta kord kuus. Täiendavad andmed tuleb esitada kord kvartalis. Statistilised andmed, mis tuleb esitada, on täpsemalt määratletud määruse EKP/2008/32 I lisas. Asjaomaseid statistilisi andmeid koguvad liikmesriikide keskpangad, kes peavad määratlema aruandluskorra. Määrus EKP/2008/32 ei takista riikide keskpanku kogumast tegelikult andmete esitajate üldkogumilt EKP statistiliste nõuete rahuldamiseks vajalikku statistilist teavet osana laiemast statistilise aruandluse raamistikust, mille riikide keskpangad loovad omal vastutusel liidu või siseriikliku õiguse või kehtiva tava kohaselt ning mis täidab muid statistilisi eesmärke. See ei tohiks siiski piirata määruses EKP/2008/32 sätestatud statistilise teabega seotud nõuete täitmist. Erijuhtudel võib EKP oma nõuete täitmiseks kasutada statistilisi andmeid, mis on kogutud sellistel muudel eesmärkidel. Riigi keskpanga tehtud eespool määratletud erandi tagajärg on see, et asjaomaste väikeste rahaloomeasutuste suhtes rakendatakse andmete esitamise vähendatud nõudeid (st muu hulgas andmete esitamist vaid kord kvartalis), mis on kohustuslikud seoses kohustusliku reserviga ja mis on sätestatud määruse EKP/2008/32 III lisas. Kui väikesed rahaloomeasutused ei ole krediidiasutused, kehtivad nende suhtes kõnealuse määruse artiklis 8 sätestatud nõuded. Rahaloomeasutused, kelle suhtes on tehtud erand, võivad siiski täita kõiki aruandlusnõudeid.” |
h) |
Jaotise 5 esimene kuni kaheksas lõik asendatakse järgmisega: „Aruandluskoormuse vähendamiseks ja statistiliste andmete kogumise dubleerimise vältimiseks, kasutatakse rahaloomeasutuste poolt määruse EKP/2008/32 kohaselt esitatud bilansi statistilist teavet ka reservibaasi arvutamiseks vastavalt määrusele EKP/2003/9. Seega peavad RKPd esitama statistilisi andmeid vastavalt allpool toodud tabelile 1, mis on toodud määruse EKP/2008/32 III lisas. Andmeesitajad kasutavad tabelis 1 tärniga (*) tähistatud lahtreid oma reservibaasi arvutamiseks (vt 7. peatüki taustinfo 9). Õige reservibaasi arvutamiseks, mille suhtes kohaldatakse positiivset reservimäära, tuleb esitada üksikasjalikud andmed üle kaheaastase tähtajaga tähtajaliste hoiuste kohta, üle kaheaastase etteteatamisajaga lõpetatavate hoiuste kohta ning krediidiasutuste repotehingutega seotud kohustuste kohta järgmistes („euroala” ja „teiste osalevate liikmesriikide”) sektorites: „rahaloomeasutused”, „krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, EKP ja liikmesriikide keskpangad”, „keskvalitsus” ja „välismaailm”. Olenevalt andmete kogumise riiklikust süsteemist ning ilma et see piiraks määruses EKP/2008/32 sätestatud mõistete ning rahaloomeasutuste bilansi liigituspõhimõtete täielikku järgimist, võivad krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, esitada reservibaasi arvutamiseks vajalikud andmed (välja arvatud andmed kaubeldavate instrumentide kohta) tabeli 1a kohaselt, tingimusel et see ei mõjuta tabeli 1 rasvases kirjas esitatud andmeid. Määruse EKP/2008/32 III lisas on sätestatud kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisega seotud eri- ja üleminekusätted ning sätted krediidiasutusi hõlmavate ühinemiste kohta. Määruse EKP/2008/32 III lisas on toodud eelkõige lihtsustatud aruandlusega väikeste krediidiasutuste puhul kasutatav aruandlusvorm. Lihtsustatud aruandlusega väikesed krediidiasutused peavad esitama vähemalt kord kvartalis andmed, mis on vajalikud reservibaasi arvutamiseks vastavalt tabelile 1a. Need asutused tagavad, et tabeli 1a kohaselt esitatud andmed vastavad täielikult tabelis 1 kohaldatavatele määrustele ja liigitusele. Lihtsustatud aruandlusega väikeste krediidiasutuste reservibaase käsitlevad andmed kolme kohustusliku reservi hoidmisperioodi kohta põhinevad liikmesriikide keskpankade kogutavatel kvartali lõpu andmetel. III lisa sisaldab ka sätteid krediidiasutuste andmete esitamiseks kontsernina. Kohustusliku reservi süsteemi kuuluvad krediidiasutused võivad EKP loal esitada konsolideeritud statistilise aruande kohustusliku reservi süsteemi kuuluvate krediidiasutuste kontserni kohta, kes asuvad ühe riigi territooriumil, tingimusel et kõik asjaomased institutsioonid on loobunud õigusest kindlasummaliseks mahaarvamiseks kohustuslikust reservist. Kontsernile kui tervikule jääb siiski kindlasummalise mahaarvamise õigus alles. Kui krediidiasutuste kontsernile on antud luba hoida kohustuslikku reservi vahendaja kaudu, kuid aruande esitamine kontsernina ei ole talle kasulik, võib asjaomane liikmesriigi keskpank lubada vahendajal krediidiasutuste kontserni nimel esitada statistilise koondaruande (välja arvatud seoses reservibaasiga). Sellisel juhul jääb igale kontserni liikmele kindlasummalise mahaarvamise õigus alles. Kõik asjaomased asutused on ükshaaval esitatud EKP rahaloomeasutuste nimekirjas. Lisa sisaldab ka sätteid krediidiasutusi hõlmavate ühinemiste kohta. Mõisteid „ühinemine”, „ühinevad asutused” ja „ühendav asutus” kasutatakse määruse EKP/2003/9 artiklis 1 määratletud tähenduses. Arvestusperioodil, mille jooksul ühinemine jõustub, arvutatakse ühendava asutuse kohustusliku reservi nõue ja seda tuleb täita kõnealuse määruse artikli 13 kohaselt. Järgmisteks kohustusliku reservi hoidmisperioodideks arvutatakse ühendava asutuse reservi nõue reservibaasi ja statistilise teabe alusel vastavalt erieeskirjadele (vt määruse EKP/2008/32 III lisas olev tabel), kui need on kohaldatavad. Muul juhul kohaldatakse määruse EKP/2003/9 artiklis 3 sätestatud tavapäraseid statistilise teabe esitamise ja kohustusliku reservi nõude arvutamise eeskirju. Peale selle võib riigi keskpank lubada ühendaval asutusel täita oma kohustust edastada statistilist teavet ajutise korra kohaselt. See erand tavalisest andmeesitamiskorrast peab olema võimalikult lühiajaline ega tohi mingil juhul ületada kuut kuud pärast ühinemise jõustumist. See erand ei piira ühendava asutuse kohustust esitada andmeid määruse EKP/2008/32 kohaselt ja, kui kohaldatav, tema kohustust võtta endale ühinevate asutuste andmete esitamise kohustused.” |
i) |
Jaotis 6 asendatakse järgmisega: „EKP ja liikmesriikide keskpangad kasutavad tavaliselt oma õigust kontrollida statistilisi andmeid või neid kohustuslikult koguda, kui edastamise, täpsuse, mõistelise vastavuse ja läbivaatamise miinimumnõudeid ei ole täidetud. Kõnealused miinimumnõuded on sätestatud määruse EKP/2008/32 IV lisas.” |
j) |
Jaotis 7 asendatakse järgmisega: „EKPSi põhikirja 34.1 kohane määrus ei anna õigusi ega määra kohustusi liikmesriikidele, kelle suhtes kehtib erand (EKPSi põhikirja artikkel 42.1), ega Taanile (teatavaid Taaniga seotud sätteid käsitleva protokolli artikkel 2) ning seda ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes (teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli artikkel 8) ning seepärast kohaldatakse määrust EKP/2008/32 üksnes osalevate liikmesriikide suhtes. EKPSi põhikirja artiklit 5, mis käsitleb EKP ja liikmesriikide keskpankade pädevust statistika valdkonnas, ja määrust (EÜ) nr 2533/98 kohaldatakse siiski kõigis liikmesriikides. Koos Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 teise ja kolmanda taandega osutab see mitteosalevate liikmesriikide kohustusele kavandada ja rakendada riiklikul tasandil kõiki meetmeid, mida nad peavad vajalikuks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada osalevateks liikmesriikideks. See kohustus on selgelt sätestatud määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 4 ja põhjenduses 17. Läbipaistvuse huvides on nimetatud erikohustust meenutatud määruse EKP/2008/32 põhjendustes.” |
k) |
Tabel asendatakse järgmisega: „Tabel 1 Kuuseisud (34)
|
45. Liidet 6 muudetakse järgmiselt.
a) |
Jaotise 1 sissejuhatava osa joonealused märkused 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
|
b) |
Jaotise 1(a) kolmas taane asendatakse järgmisega: „Alusvara (39) kasutamisega seotud eeskirjade rikkumise korral arvutatakse rahatrahv vastavalt sellele mittekõlblike varade (või varade, mida osapool ei või kasutada) hulgale: i) mille osapool on esitanud riigi keskpangale või EKP-le, või ii) mida osapool ei ole kõrvaldanud 20 tööpäeva jooksul pärast sündmust, mille tagajärjel kõlblikud varad muutusid mittekõlblikeks või mille tagajärjel ei võinud osapool neid enam kasutada, ning see korrutatakse koefitsiendiga 1/360. |
c) |
Jaotise 2.1 teine lõik asendatakse järgmisega: „Nimetatud rahatrahve ja peatamismeetmeid kohaldatakse ka muude 12 kuu jooksul toimuvate järjestikuste rikkumiste suhtes, ilma et see piiraks jaotise 2.3 sätteid.” |
d) |
Jaotise 2.2 teine lõik asendatakse järgmisega: „Nimetatud rahatrahve ja peatamismeetmeid kohaldatakse ka muude 12 kuu jooksul toimuvate järjestikuste rikkumiste suhtes, ilma et see piiraks jaotise 2.3 sätteid.” |
(1) Tuleks märkida, et nende liikmesriikide keskpankadel, kes ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt ühisraha kasutusele võtnud, säilivad rahapoliitika valdkonnas siseriikliku õiguse kohased volitused ning seega ei ole nad seotud ühtse rahapoliitika teostamisega.
(2) Käesolevas dokumendis tähistatakse terminiga „liikmesriikide keskpangad” ELi toimimise lepingu kohaselt ühisraha kasutusele võtnud liikmesriikide keskpankasid.
(3) Sellise teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 37.
(4) Käesolevas dokumendis tähistatakse terminiga „liikmesriik” liikmesriiki, kes on ELi toimimise lepingu kohaselt võtnud kasutusele ühisraha.”
(5) Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide teostamiseks kasutatavaid menetlusi, st tavapakkumismenetlusi, kiirpakkumismenetlusi ja kahepoolseid menetlusi kirjeldatakse täpsemalt 5. peatükis. Tavapakkumismenetluste puhul kulub pakkumise väljakuulutamisest kuni jaotamise tulemuse kinnitamiseni kõige rohkem 24 tundi. Tavapakkumismenetlustes võivad osaleda kõik osapooled, kes vastavad jaotises 2.1 sätestatud üldistele kõlblikkuskriteeriumidele. Kiirpakkumismenetlused teostatakse üldjuhul 90 minuti jooksul. Eurosüsteem võib valida kiirpakkumismenetlustes osalema piiratud arvu osapooli. Terminiga „kahepoolsed menetlused” tähistatakse kõiki juhtumeid, mil eurosüsteem teostab ühe või mitme osapoolega tehingu ilma pakkumismenetlust kasutamata. Kahepoolsete menetluste hulka kuuluvad väärtpaberibörside ja turuesindajate vahendusel teostatavad operatsioonid.”
(6) Krediidiasutuste ühtlustatud järelevalve aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1).”
(7) Kui on kohaldatav seoses lisatagatise nõuetega.”
(8) Tähtajalisi hoiuseid hoitakse liikmesriikide keskpankades asuvatel kontodel; seda tehtaks ka siis, kui EKP teostaks selliseid operatsioone detsentraliseeritult.”
(9) Seoses EKP võlasertifikaatide väljalaskmisega võib EKP otsustada, et pakkumisi tuleb väljendada pigem hinna kui intressimäära kujul. Sellistel juhtudel tuleb hinnad noteerida protsendina nominaalsummast.
(10) Muutuva intressimääraga välisvaluuta vahetustehingute puhul tuleb nimetada fikseeritud summa ja vastav kursivahe, mille ulatuses osapool on valmis eurosüsteemiga tehinguid tegema.”
(11) Või esitada piisavalt sularaha, kui tegemist on likviidsust vähendavate operatsioonidega.”
(12) EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib neid operatsioone teostada ka EKP ise.”
(13) T – kauplemispäev. Arvelduspäev – eurosüsteemi pangapäev.
(14) Kui põhilise või pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni tavapärane arvelduspäev langeb kokku pangapühaga, võib EKP otsustada kasutada teist arvelduspäeva, muu hulgas võimalust arveldada samal päeval. Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide arvelduspäevad määratakse eelnevalt kindlaks eurosüsteemi pakkumisoperatsioonide kalendris (vt jaotis 5.1.2).”
(15) Selle nõude alt ei ole vabastatud varaga tagatud väärtpaberid, mille emiteerimisstruktuur hõlmab kaht eriotstarbelist finantsettevõtet, mille suhtes täidetakse tõelise müügi nõuet, nii et teise eriotstarbelise finantsettevõtte väljalastud võlainstrumendid on otseselt või kaudselt kaetud algse tagatiste kogumiga ja kõik varade tekitatud rahavood kantakse esimeselt eriotstarbeliselt finantsettevõttelt üle teisele.
(16) See piirang ei hõlma varaga tagatud väärtpaberite tehingutes kasutatavaid, ainult turbe-eesmärkidel tehtavaid vahetustehinguid.
(17) Varaga tagatud väärtpaberid, mis kuuluvad 10. oktoober 2010 seisuga turukõlblike varade nimekirja, on sellest nõudest vabastatud ja kõlblikud kuni 9. oktoober 2011.
(18) Vastavalt ESA 95 määratlusele.”
(19) Kattega struktureeritud võlakirju, mis on esitatud enne 10. oktoober 2010 ja mis ei vasta nendele kriteeriumidele, võib kasutada kuni 31. märtsini 2011.”
(20) Täpsem teave jaotises 6.2.1.
(21) Täpsem teave jaotises 6.2.2.
(22) Kui reitinguta turustatava võlainstrumendi väljalaskja või garant on kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte, määratakse selle krediidistandard sellise krediidi hindamise allika põhjal, kelle osapool on valinud kooskõlas ECAFi krediidinõudeid käsitlevate eeskirjadega (vt jaotis 6.3.3). Selliste turustatavate võlainstrumentide puhul on muudetud järgmisi kõlblikkuskriteeriume: väljalaskja/garandi tegevuskoht: euroala; väljalaskmiskoht: euroala.”
(23) „Üks A” – minimaalne pikaajaline reiting „A-” Fitch’i või Standard & Poor’si puhul või „A3” Moody’se puhul või „AL” DBRSi puhul.
(24) Kapitalinõuete direktiiv hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 201).
(25) „Kolm A-d” – pikaajaline reiting „AAA” Fitch'i, Standard & Poor’si ja DBRSi puhul või „Aaa” Moody’se puhul, või kui see ei ole kättesaadav, siis lühiajaline reiting „F1+” Fitch’i puhul, „A-1+” Standard & Poor’si puhul või „R-1H” DBRSi puhul.”
(26) Reitinguagentuuri teise hinnangu puhul tähendab krediidihinnang emiteerimise kohta krediidihinnangut selle kuupäeva seisuga, mil reitinguagentuur selle esmakordselt esitab või avaldab.”
(27) Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 12.”
(28) Eurosüsteemi vastuvõetavuskriteeriumid on avaldatud EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu).”
(29) Need nimekirjad on üldsusele kättesaadavad EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu).”
(30) Kui asutusel ei ole tegusemiskoha liikmesriigis peakontorit, peab ta määrama põhifiliaali, kes vastutab asutuse kõigi asjaomases liikmesriigis asuvate üksuste kohustusliku reservi koondnõuete täitmise eest.”
(31) ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.”
(32) ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.”
(33) ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.”
(34) Tärniga „*” märgitud väljasid kasutatakse reservibaasi arvutamiseks. Võlakirjade puhul peavad krediidiasutused kas tõendama reservibaasist maha arvatavaid kohustusi või kohaldama EKP poolt protsentides kindlaks määratud standardset mahaarvestust. Peenejoonelises kirjas väljad tuleb täita ainult krediidiasutustel, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet. Vt ka kohustuslike reservide kohaldamise eeskirju III lisas määruse EKP/2008/32.
(35) Nende andmete esitamine on kuni edaspidise teatamiseni vabatahtlik.
(36) Selle kirjega seotud andmeid võib koguda teistsuguse statistilise kogumiskorra kohaselt, mille kohta riigi keskpank teeb otsuse I lisa 2. osas sätestatud korra alusel määruse EKP/2008/32.
(37) Kesksed tehingupooled.
(38) Füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühendused.”
(39) Järgnevaid sätteid kohaldatakse ka siis, kui a) osapool on kasutanud mittekõlblikke varasid või on esitanud tagatise väärtust negatiivselt mõjutanud teavet, näiteks teavet kasutatud krediidinõude summa kohta, mis on või on olnud väär või aegunud, või b) osapool kasutab varasid, mis on mittekõlblikud väljalaskja/garandi ja osapoole vahelise lähedase sideme tõttu.”
II LISA
Suunise EKP/2000/7 I lisa jaotist 6.3 ja 6.4 ja liidet 2 muudetakse järgmiselt.
1. Jaotise 6.3.1 viies lõik asendatakse järgmisega:
„Eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõue (krediidikvaliteedi künnis) määratletakse eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal krediidikvaliteedi astmena 3 (1). Eurosüsteem käsitleb ühe aasta jooksul püsivat maksejõuetuse tõenäosust 0,40 % samaväärsena krediidikvaliteedi astmega 3. Seda hinnangut vaadatakse läbi korrapäraselt. ECAFi raames kasutatakse ELi kapitalinõuete direktiivis antud maksejõuetuse juhtumite määratlust (2). Eurosüsteem avaldab iga vastuvõetava reitinguagentuuri kohta madalaima reitinguklassi, mis vastab nõutavale krediidikvaliteedi künnisele, võtmata nimetatud asutusele antud hinnangu eest mingisugust vastutust. Ka seda hinnangut vaadatakse korrapäraselt läbi. Varaga tagatud väärtpaberite puhul määratletakse eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõude künnisena emiteerimisel antud hinnangut „kolm A-d” (3). Varaga tagatud väärtpaberi kehtivuse ajal tuleb säilitada eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal krediidikvaliteedi astme 2 miinimumkünnis („üks A”) (4). RMBD osas on eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõue määratletud krediidihinnanguga, mis vastab astme 2 krediidikvaliteedile eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal („üks A”). Eurosüsteem käsitleb ühe aasta jooksul püsivat maksejõuetuse tõenäosust 0,10 % samaväärsena laenutagatisele antud kreiididhinnanguga, mis vastab astme 2 krediidikvaliteedile, kohaldades regulaarset ümbervaatamist.
2. Jaotise 6.3.3 seitsmes lõik (ainus lõik pealkirja „Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid” all) asendatakse järgmisega:
„Hüpoteegitagatisega turustamatute võlainstrumentide kõrged krediidistandardid peavad vastama eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaala (5) krediidikvaliteedi astmele 2. Nende võlainstrumentide puhul täpsustatakse laenutagatiste hindamisraamistiku riigisisesed eripärad kohaldatavas dokumentatsioonis liikmesriikide keskpankade poolt.
3. Jaotise 6.3.5 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:
„Kõigepealt on krediidihindamise süsteemi pakkuja antud aasta kõikide kõlblike võlgnike staatilised kogumid need, kuhu kuuluvad kõik nii era- kui ka avaliku sektori üksustest võlgnikud, kes on süsteemilt saanud ühele järgmisest tingimustest vastava krediidihinnangu:
Staatiline kogum |
Tingimus |
Staatiline kogum krediidikvaliteedi astmete 1 ja 2 osas |
PD(i,t) (6) ≤ 0,10 % |
Staatiline kogum krediidikvaliteedi astme 3 osas |
0,10 % < PD(i,t) ≤ 0,40 % |
Kõik krediidikvaliteedi astme r võlgnikud, kes vastavad perioodi t alguses ühele nendest tingimustest, moodustavad staatilise kogumi ajal t. Ettenähtud 12-kuulise perioodi möödudes arvutatakse välja võlgnike staatiliste kogumite realiseerunud kohustuste mittetäitmise määr perioodil t. Reitingusüsteemi pakkuja peab iga aasta esitama eurosüsteemile perioodil t staatilistesse kogumitesse kuulunud kõlblike võlgnike arvu ning nende võlgnike arvu, kes ei täitnud sellel perioodil oma kohustusi.”
4. Jaotist 6.4.2 muudetakse järgmiselt.
a) |
Ainsa lõigu neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega: „V klassi kuuluvate võlainstrumentide suhtes kohaldatakse 16 % allahindlust, olenemata tähtajast ja kupongi struktuurist.” |
b) |
Ainsa lõigu viies loetelupunkt asendatakse järgmisega: „Üksikutele varaga tagatud väärtpaberitele, kaetud pangavõlakirjadele (Jumbo-tüüpi, traditsioonilistele ja muudele kaetud pangavõlakirjadele) ning katmata krediidiasutuste võlainstrumentidele, mida hinnatakse teoreetiliselt vastavalt jaotisele 6.5, kohaldatakse täiendavat allahindlust. Võlainstrumendi suhtes kohaldatakse 5 %-list allahindlust otse teoreetilise hindamise käigus.” |
c) |
Tabel 6 asendatakse järgmisega: „Tabel 6 Turustatavate varade likviidsusklassid (7)
|
d) |
Ainsa lõigu seitsmes loetelupunkt asendatakse järgmisega: „I–IV klassi kuuluvate muutuva kupongimääraga turustatavate võlainstrumentide (12) suhtes kohaldatakse selles likviidsusklassis, kuhu need intressid kuuluvad, samasugust turuväärtuse allahindlust nagu fikseeritud kupongimääraga instrumentide nullist ühe aastani kestva tähtajaklassi suhtes. |
e) |
Tabel 7 asendatakse järgmisega: „Tabel 7 Kõlblike turustatavate varade suhtes rakendatavate turuväärtuse allahindluste tasemed
|
f) |
Tabel 8 asendatakse järgmisega: „Tabel 8 I–IV klassi kuuluvate turustatavate vastassuunaliselt liikuva intressimääraga võlainstrumentide suhtes rakendatavate turuväärtuse allahindluste tasemed
|
5. Jaotist 6.4.3 muudetakse järgmiselt.
a) |
Esimese lõigu kaks esimest loetelupunkti asendatakse järgmisega: „Krediidinõuete suhtes kohaldatakse eraldi turuväärtuse allahindlusi. Need sõltuvad krediidinõude järelejäänud tähtajast, intressimaksete liigist (fikseeritud või muutuv) ning liikmesriigi keskpanga hindamismetoodikast (vt jaotis 6.5), nagu on kirjeldatud tabelis 9. (15) Muutuva määraga intressimaksetega krediidinõuete turuväärtuse allahindlus on sama suur kui nullist ühe aastani kestvasse tähtajaklassi kuuluvate fikseeritud määrata intressimaksetega krediidinõuete puhul, mille krediidikvaliteet on sama ja mille suhtes rakendatakse samasugust hindamismetoodikat (keskpanga määratud teoreetilisel summal või keskpanga määratud tasumata summal põhinev hindlus). Intressimakse loetakse muutuva määraga makseks, kui see on seotud viitintressimääraga ja tema uuestimääratlemise tähtaeg ei ole üle ühe aasta. Intressimakseid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on üle ühe aasta, koheldakse fikseeritud intressimääraga maksetena, kusjuures turuväärtuse allahindluse tähtajaks loetakse krediidinõude järelejäänud tähtaeg. |
b) |
Tabel 9 asendatakse järgmisega: „Tabel 9 Fikseeritud intressimaksetega krediidinõuete suhtes rakendatavate turuväärtuse allahindluste tasemed
|
c) |
Teine lõik asendatakse järgmisega: „Hüpoteegitagatisega turustamatute võlainstrumentide turuväärtuse allahindlus on 24 %.” |
6) Liidet 2 muudetakse järgmiselt.
Mõiste „Turuväärtuse vähendamine” asendatakse järgmisega:
„Turuväärtuse vähendamine: pöördtehingute alusvara suhtes rakendatav riskiohjemeede, mille kohaselt keskpank vähendab alusvarade teoreetilist turuväärtust teatud protsendi võrra enne turuväärtuse allahindluse rakendamist.”
(1) Eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaala on avaldatud EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu). Krediidikvaliteedi aste 3 – minimaalne pikaajaline reiting „BBB-” Fitch’i või Standard & Poor’si puhul, „Baa3” Moody’se puhul või „BBB” DBRSi puhul.
(2) Kapitalinõuete direktiiv hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 201).
(3) „Kolm A-d” – minimaalne pikaajaline reiting „AAA” Fitch'i, Standard & Poor’si ja DBRSi puhul või „Aaa” Moody’se puhul, või kui see ei ole kättesaadav, siis lühiajaline reiting „F1+” Fitch’i puhul, „A-1+” Standard & Poor’si puhul või „R-1H” DBRSi puhul.
(4) „Üks A” – minimaalne pikaajaline reiting „A-” Fitch’i või Standard & Poor’si puhul või „A3” Moody’se puhul või „AL” DBRSi puhul.”
(5) Vastavalt eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalale, mis on avaldatud EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu).”
(6) PD(i,t) – maksejõuetuse tõenäosus, mille on krediidi hindamise süsteem andnud võlgnikule i ajal t
(7) Üldiselt määrab likviidsusklassi väljalaskja liigitus. Sellele vaatamata kuuluvad kõik varaga tagatud väärtpaberid väljalaskja liigitusest olenemata V klassi ning Jumbo-tüüpi kaetud pangavõlakirjad II klassi. Krediidiasutuste emiteeritud traditsioonilised kaetud pangavõlakirjad, muud kaetud pangavõlakirjad ja muud võlainstrumendid kuuluvad III ja IV klassi.
(8) EKP emiteeritud võlasertifikaadid ning liikmesriikide keskpankade poolt enne euro kasutuselevõttu emiteeritud võlainstrumendid kuuluvad I likviidsusklassi.
(9) Jumbo-tüüpi kaetud pangavõlakirjade hulka kuuluvad ainult sellised instrumendid, mille väljalaskemaht on vähemalt 1 miljard eurot ning millele vähemalt kolm turutagajat annavad korrapäraselt ostu- ja müüginoteeringuid.
(10) II likviidsusklassi kuuluvad ainult sellised turustatavad varad, mille on emiteerinud EKP poolt asutusteks liigitatud emitendid. Muude asutuste emiteeritud turustatavad varad kuuluvad III või IV likviidsusklassi, sõltuvalt emitendist ja vara liigist.
(11) Avatud investeerimisfondidele mitte vastavad kaetud võlakirjad, sealhulgas kattega struktureeritud võlakirjad ja mitme emitendi väljalastud kaetud võlakirjad kuuluvad III likviidsusklassi.”
(12) Kupongimakse loetakse muutuva intressimääraga makseks, kui kupong on seotud viitintressimääraga ja tema uuestimääratlemise tähtaeg ei ole üle ühe aasta. Kupongimakseid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on üle ühe aasta, koheldakse fikseeritud intressimääraga maksetena, kusjuures turuväärtuse allahindluse tähtajaks loetakse võlainstrumendi järelejäänud tähtaeg.”
(13) Üksikutele varaga tagatud väärtpaberitele, kaetud pangavõlakirjadele (Jumbo-tüüpi, traditsioonilistele ja muudele kaetud pangavõlakirjadele) ning katmata pangavõlakirjadele, mida hinnatakse teoreetiliselt vastavalt Jaotisele 6.5, kohaldatakse täiendavat allahindlust. Võlainstrumendi suhtes kohaldatakse 5 %-list allahindlust otse teoreetilise hindamise käigus.
(14) Hinnangud vastavalt eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalale, mis on avaldatud EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu).”
(15) Fikseeritud määraga intressimaksetega krediidinõuete suhtes rakendatavaid turuväärtuse allahindlusi rakendatakse ka krediidinõuete suhtes, mille intressimaksed on seotud inflatsioonimääraga.”
III LISA
Suunise EKP/2000/7 II lisa muudetakse järgmiselt.
I jaotist muudetakse järgmiselt.
1. |
Punkti 6 alapunkt p asendatakse järgmisega: „osapoole vahendid on külmutatud ja/või tema suhtes on võetud teisi meetmeid, mille EL on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel, seades osapoolele piirangu tema vahendite kasutamisel, või”. |
2. |
Punkti 6 alapunkt q asendatakse järgmisega: „osapoole vahendid on külmutatud ja/või tema suhtes on võetud teisi meetmeid, mille liikmesriik on kehtestanud, seades osapoolele piirangu tema vahendite kasutamisel, või”. |
3. |
Punkt 7 asendatakse järgmisega: „RKP poolt kohaldatavad asjakohased lepingud või õigusaktid peavad tagama, et kohustuste rikkumise korral on RKP-l õigus rakendada järgmisi meetmeid: a) peatada, piirata või lõpetada osapoole osalemine avaturutehingutes; b) peatada, piirata või lõpetada osapoole juurdepääs eurosüsteemi püsivõimalustele; c) lõpetada kõik kehtivad lepingud ja pooleliolevad tehingud või d) nõuda nõuete, mille tähtpäev ei ole saabunud või mis on tingimuslikud, viivitamata täitmist. Täiendavalt võib RKP kasutada järgmisi meetmeid: a) kasutada osapoole hoiuseid RKPs selle osapoole vastu suunatud nõuete tasaarvestamiseks; b) katkestada kohustuste täitmine osapoole suhtes, kuni selle osapoole vastu suunatud nõuded on rahuldatud; c) nõuda viivist või d) nõuda kahjude hüvitamist, mis tekkisid osapoole kohustuste rikkumise tagajärjel. RKP poolt kohaldatavad asjakohased lepingud või õigusaktid peavad tagama, et rikkumise korral oleks RKP-l õigus realiseerida kõik tagatisvarad ebakohase viivituseta ja viisil, mis võimaldaks RKP-l tagasi saada summa võimaldatud krediidi ulatuses, kui osapool ei kõrvalda oma negatiivset saldot viivitamata. Et tagada kehtestatud meetmete ühetaoline rakendamine, võib EKP nõukogu otsustada meetmete kasutamise, sh avaturutehingutes osalemise või eurosüsteemi püsivõimaluste kasutamise peatamise, piiramise või lõpetamise.” |