EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32005D0687
2005/687/EC: Commission Decision of 29 Septembre 2005 on the format for the report on the activities of immigration liaison officers networks and on the situation in the host country in matters relating to illegal immigration (notified under document number C(2005) 1508)
2005/687/EÜ: Komisjoni otsus, 29. september 2005, sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust ja vastuvõtjariigis ebaseadusliku sisserände olukorda kajastava aruande vormi kohta (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1508 all)
2005/687/EÜ: Komisjoni otsus, 29. september 2005, sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust ja vastuvõtjariigis ebaseadusliku sisserände olukorda kajastava aruande vormi kohta (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1508 all)
ELT L 264, 8.10.2005, p. 8–15
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
In force
8.10.2005 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 264/8 |
KOMISJONI OTSUS,
29. september 2005,
sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust ja vastuvõtjariigis ebaseadusliku sisserände olukorda kajastava aruande vormi kohta
(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1508 all)
(Ainult hispaania-, tšehhi-, saksa-, eesti-, kreeka-, inglis-, prantsus-, itaalia-, läti-, leedu-, ungari-, malta-, hollandi-, poola-, portugali-, slovaki-, sloveeni-, soome- ja rootsikeelne tekst on autentsed)
(2005/687/EÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse 19. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruse (EÜ) nr 377/2004 artikli 6 lõike 1 alusel nõutavad aruanded peavad võimaldama komisjonil koostada oma hindamisaruande olukorra kohta kolmandates riikides, kus töötavad liikmesriikide sisserändeametnikud, ning samuti oma aastaaruande ühise poliitika väljatöötamise kohta seoses ebaseadusliku sisserände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse, välispiiride ja riigis ebaseaduslikult elavate isikute väljasaatmisega. |
(2) |
Seetõttu peaks aruannete vorm kajastama sellesse lülitatava teabe puhul eelnimetatud eesmärke. |
(3) |
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud riikide ühinemist Schengeni acquis’ (2) sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (3) artikli 1 punktides A ja E osutatud valdkonnaga. |
(4) |
Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingule Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ning selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsuse 2004/860/EÜ Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist artikli 4 lõikega 1 (4). |
(5) |
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 kohaselt otsustas Taani rakendada määrust (EÜ) nr 377/2004 Taani seadustele. Määrus (EÜ) nr 377/2004 on rahvusvahelise õiguse alusel Taanile siduv. |
(6) |
Ühendkuningriik osaleb määruses (EÜ) nr 377/2004, ning järelikult ka käesolevas otsuses, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (5) artikli 8 lõike 2 kohaselt. |
(7) |
Iirimaa osaleb määruses (EÜ) nr 377/2002, ning järelikult ka käesolevas otsuses, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/192/EÜ (6) Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes artikli 6 lõike 2 kohaselt. |
(8) |
Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalus käesolevas määruses vastavalt otsuse 2000/365/EÜ artikli 8 lõikele 2 ja otsuse 2002/192/EÜ artikli 6 lõikele 2 seostub ühenduse kohustustega meetmete võtmiseks Schengeni acquis' ebaseadusliku sisserände vastaste sätete kujundamiseks, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad. |
(9) |
Käesolev otsus kujutab endast õigusakti, mis põhineb Schengeni acquis’l või on sellega seotud mõnel muul viisil vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikele 1, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE.
Artikkel 1
19. veebruari 2004. aasta määruses (EÜ) nr 377/2004 nõutava aruande vorm kehtestatakse otsuse lisas.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Iirimaale, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.
Brüssel, 29. september 2005
Komisjoni nimel
asepresident
Franco FRATTINI
(2) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
(3) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.
(4) ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.
(5) EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.
(6) EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
LISA
Sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust ja vastuvõtjariigis ebaseadusliku sisserände olukorda kajastav aruanne
Vastuvõtjariik: |
|
Aruande esitav liikmesriik: |
|
Aruandlusperiood: |
|
SISSEJUHATUS
Vastavalt nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta (edaspidi “määrus”) koostab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujaks olev liikmesriik või juhul, kui see liikmesriik ei ole riigis või piirkonnas esindatud, ase-eesistujana tegutsev liikmesriik iga poolaasta lõpuks nõukogule ja komisjonile aruande, mis käsitleb sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevust, kus tal on esindaja, ning ebaseadusliku sisserände olukorda vastuvõtjariigis.
Tuleks ka meenutada, et vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 peavad kõik sisserände kontaktametnikud, kes asuvad asjaomases kolmandas riigis, andma aruande koostamisse oma panuse.
Aruanne koosneb kahest osast:
1) |
Sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevus |
2) |
Ebaseadusliku sisserände olukord vastuvõtjariigis. |
Aruanne peab tuginema faktidele ja arvudele, kui see on vajalik, ning kättesaadavatele ja usaldusväärsetele teabeallikatele. Kui selliseid allikaid ei ole, tuleb aruandes see ära märkida. Statistilised andmed tuleb esitada kasutades liikmesriikide poolt CIREFI raames kokkulepitud asjakohaseid mõisteid. Vormis nõutavad kirjeldused ja hinnangud peavad olema lühidad ning toetuma faktidele. Aruandes tuleb esile tuua ainult kõige asjakohasem teave, et olukorrale oleks võimalik anda õige hinnang.
Kui varasemates aruannetes kajastatud küsimustes ei ole olulisi muudatusi aset leidnud, tuleb sellele viidata. Vajaduse korral peaks aruanne keskenduma aruandeperioodil aset leidnud muutustele, võrreldes vastuvõtjariigi kohta koostatud eelmise aruandega.
Koostatud aruannet tuleb käsitleda kui kategooriasse “RESTREINT UE” kuuluvat dokumenti ning selle puhul tuleb järgida nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsuse 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (1)) asjakohaseid sätteid.
I. SISSERÄNDE KONTAKTAMETNIKE VÕRGUSTIKU TEGEVUS
1. Riikide nimekiri, kes saatsid sisserände kontaktametnikke asjaomasesse riiki
Liikmesriik |
Sisserände kontaktametnike arv |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2. Kas on loodud koostöövõrgustik vastavalt määruse artiklile 4? (sobiv vastus palun alla joonida)
JAH |
EI |
2.1. Kui vastus on eitav, palun esitada selle peamised põhjused:
2.2. Kui vastus on jaatav, palun hinnata skaalal 1–5 võrgustiku raames läbi viidud tegevuse üldist kasulikkust. (1 = ei ole üldse kasulik, 5 = väga kasulik)
2.3. Mis laadi tegevus leidis aset aruandeperioodil? (sobiv(ad) vastus(ed) palun alla joonida).
1) |
Koosolekud |
2) |
Teabe ja praktiliste kogemuste vahetamine |
3) |
Seisukohtade kooskõlastamine transpordiettevõtetega suhtlemise eesmärgil |
4) |
Erialane ühiskoolitus |
5) |
Teabeseminaride/koolituse korraldamine liikmesriikide diplomaatidele ja/või konsulaarametnikele vastuvõtjariigis |
6) |
Ühiste meetodite kasutuselevõtmine seoses asjakohase strateegilise teabe kogumise ja aruandlusega |
7) |
Kontaktide loomine samalaadsete võrgustikega vastuvõtjariigis ja naaberriikides |
8) |
Muu (täpsustada): |
2.4. Kui sageli sisserände kontaktametnikud omavahel aruandeperioodil kohtusid? (sobiv vastus palun alla joonida)
Mitte kordagi |
Üks kord |
Kord kuus |
Kord kvartalis |
Muu |
Märkused:
2.5. Kas teisi organisatsioone või asutusi on kutsutud koosolekutel osalema? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad.
2.6. Mis on osutunud kõige tõhusamaks teabevahetuse mooduseks/meetodiks?
2.7. Kas võrgustik lõi kontakti ja/või võttis kooskõlastatud seisukoha suhetes transpordiettevõtetega? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad.
2.8. Kas sisserände kontaktametnikel oli aruandeperioodi jooksul ühiseid erialaseid koolitusi? Jaatava vastuse korral tuua ära teema(d) ja anda neile hinnang. (1 = ei ole kasulik, 5 = väga kasulik)
2.9. Kas sisserände kontaktametnike võrgustik korraldas teabeseminare/koolitusi liikmesriikide diplomaatidele ja/või konsulaarametnikele vastuvõtjariigis?
JAH |
EI |
2.9.1. Kui vastus on jaatav, palun näidata ära asjaomase ürituse teema:
2.9.2. Kommenteerida üritusi (osalised, selle mõju osaliste igapäevasele tööle, järelmeetmed jne):
2.10. Kas sisserände kontaktametnikel on mis tahes süsteem, mille kohaselt nad koguvad ja jagavad teavet? Jaatava vastuse korral esitada märkused.
2.11. Kas sisserände kontaktametnike võrgustik lõi püsikontaktid üksikute sisserände kontaktametnikega või nende samalaadsete võrgustikega, kes olid lähetatud EL-i mitte kuuluvatest riikidest? Jaatava vastuse korral märkida üksikasjad.
2.12. Esitada lühike kokkuvõte sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevuse kohta piirkondlikul tasandil (s.t piirkondlik kohtumine, koolitus) aruandeperioodi jooksul.
3. Alates sisserände kontaktametnike võrgustikku käsitleva määruse jõustumisest,
a) |
kas liikmesriikidest lähetatud sisserände kontaktametnike vaheline koostöö ja kooskõlastamine on tugevnenud ja/või paranenud?
|
b) |
kas võrgustiku tegevus soodustab sisserände kontaktametnike ülesannete tõhusamat täitmist?
|
c) |
kas sisserände kontaktametnikel on võrgustikuna parem positsioon kontaktide loomiseks ja hoidmiseks vastuvõtjariigi pädevate asutustega?
|
d) |
kas sisserände kontaktametnike võrgustik võiks aidata oma pädevatel asutustel ülesandeid tulemuslikumalt täita (s.t tagasisaatmise ettevalmistamisel, vastuvõtjariigis kontaktide loomisel, kolmandate riikide kodanike tuvastamisel)?
|
e) |
kas koostöö EL-i mitte kuuluvatest riikidest lähetatud sisserände kontaktametnikega on paranenud?
|
4. Tehke lühike kokkuvõte oma üldiste kogemuste kohta ja andke hinnang sisserände kontaktametnike võrgustiku tegevusele.
5. Esitage soovitusi ja ettepanekuid selle kohta, mis võiks parandada ja/või tugevdada sisserände kontaktametnike võrgustikku asjaomases riigis:
II. EBASEADUSLIKU SISSERÄNDE OLUKORD VASTUVÕTJARIIGIS
6. Rändehaldus, piirikontroll ja ebaseaduslike sisserändajate kinnipidamine
6.1. Üldine hinnang koostööle vastuvõtjariigiga võitluses ebaseadusliku sisserändega
Esitada teavet olukorra ja arengu kohta (kontakt pädevate asutustega, saadud abi laad, kogutud teabe kvaliteet)
6.2. Vastuvõtjariigi piiridelt tagasisaatmine
Lisada olemasolevat teavet nagu arvud, peamised päritoluriigid ja muu asjaomane teave
6.2.1. Maismaatranspordiga
6.2.2. Õhutranspordiga
6.2.3. Meritsi (kui võimalik)
6.2.4. Lisateave/märkused
6.3. Vastuvõtjariigis kinni peetud ebaseaduslikud sisserändajad
6.3.1. Arvud ja suundumused
6.3.2. Päritoluriigid (10 esimest)
6.3.3. Lisateave/märkused
6.4. Vastuvõtjariigi piiridega seotud riskid ja ohud
Nimekiri on soovituslik, lisada asjaomane teave, kui olukord seda nõuab.
|
Infrastruktuur |
|
Varustus |
|
Töötajad |
|
Rände surve |
|
Varjupaigataotlejad |
|
Inimkaubandus |
|
Terrorismi ja narkokaubanduse seos ebaseadusliku sisserändega |
6.5. Ebaseadusliku sisserände kanalid ja meetodid
6.5.1. Peamised kanalid
6.5.2. Muud kanalid
6.5.3. Meetodid
6.6. Riiklik strateegia ja meetmed inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks
Strateegia ja meetmete iseloomu (õiguslikud, operatiivsed, finantsalased) ja mõju kirjeldus.
6.6.1. Olemasolev strateegia ja meetmed
6.6.2. Kavandatav strateegia ja meetmed
7. Oma kodanike ja kolmandate riikide kodanike tagasivõtmine/tagasisaatmine
7.1. Järelevalve tagasisaatmist ja tagasivõtmist käsitlevate õigusaktide täitmise üle
Kirjelda suutlikkust:
7.1.1. Oma kodanike ja kolmandate riikide kodanike tagasivõtmine vastuvõtjariigis
7.1.2. Ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmine vastuvõtjariigist
7.2. Vastuvõtjariigis tagasivõetud kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud
7.2.1. Arvud
7.2.2. Tagasisaatvad riigid
7.3. Oma dokumentideta kodanike tuvastamine, kes kuuluvad teisest riigist tagasisaatmisele
7.3.1. Järgitav menetluskord
7.3.2. Keskmine tagasipöördumisdokumentide väljastamiseks kuluv aeg
7.3.3. Sisserände kontaktametnike võrgustiku koostöö pädevate asutustega (vorm, tase, tõhusus)
7.3.4. Tagasisaatva riigi poolt väljastatud ELi reisidokumendi või muude reisidokumentide tunnustamine
7.4. Rahvastikuregistrid
7.4.1. Keskregistri olemasolu
7.4.2. Registri kasutamine tagasisaadetavate isikute tuvastamiseks
7.5. Vastuvõtjariigis tagasisaadetud võõramaalaste jaoks ettenähtud vahendid (kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud)
7.5.1. Õiguslik, majanduslik ja haldussuutlikkus vastu võtmiseks
7.5.2. Õiguslik, majanduslik ja haldussuutlikkus taasintegreerumiseks
7.6. Vabatahtliku tagasipöördumise programmid vastuvõtjariigi kodanikele ja kolmandate riikide kodanikele (sealhulgas teave nende programmide kohta)
Esitada üldteave
8. Rändehalduse õiguslik, institutsionaalne ja finantssuutlikkus
8.1. Riiklike õigusaktide täitmise tagamine rändevoogude haldamiseks
Esitada teavet olukorra ja arengu kohta aruandeperioodil
8.1.1. Piirikontroll
8.1.2. Transpordiettevõtete vastutus
8.1.3. Inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamisega ja inimkaubandusega tegelejate karistused
8.1.4. Karistused võltsimise ja võltsitud dokumentide kasutamise eest
8.1.5. Kaasosaliste ja ebaseaduslike tööandjate karistused
8.2. Haldussuutlikkus, sealhulgas inimressursid ja rahalised vahendid
Kommenteerida ressursside taset seoses töökoormusega
8.2.1. Piirivalve
8.2.1.1. Maapiirid
8.2.1.2. Merepiirid (kui võimalik)
8.2.1.3. Õhupiirid
8.2.2. Ebaseadusliku sisserände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastases võitluses osalevad politseijõud ning rahvusvaheline politseikoostöö
8.3. Töötajate haridus ja koolitamine
Esitada teavet koolituse / hariduse iseloomu ja taseme kohta, vajadusel lisada täiendavaid märkusi
8.3.1. Piirivalve
8.3.2. Ebaseadusliku sisserände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastases võitluses osalevad politseijõud
8.3.3. Rahvusvahelise koostöö eest vastutavad politseijõud
8.4. Väljasaadetavate, ebaseaduslikult riigis elavate isikute, sealhulgas negatiivse vastuse saanud varjupaigataotlejad, rahastamise ja majutamise suutlikkus
Kirjeldada olukorda seoses tegelike vajaduste/koormusega
8.5. Ebaseaduslikku sisserännet käsitlevate andmete kogumise ja teabetöötluse süsteemide olemasolu
Kirjeldada olukorda ja parendusi aruandeperioodil
8.6. Ebaseadusliku sisserände probleemide ja riskide kohta teabekampaaniate edendamine ja läbiviimine
Esitada üldteave
9. Viisapoliitika ja dokumentide turvalisus
9.1. Viisapoliitika
9.1.1. Nende riikide nimekirja asjakohasus, kelle suhtes kehtib viisakohustus seoses rändevoogudega
Esitada lühihinnang kõnealusele olukorrale vastuvõtjariigis
9.1.2. Hinnata viisade väljastamise kriteeriume ja tavamenetlust
9.2. Reisidokumentide, viisade, elamislubade ja isikutunnistuste turvalisus
9.2.1. Vastavus ICAO standarditele (sealhulgas biomeetriliste andmete kajastamine)
9.2.2. Olukord vastuvõtjariigis seoses dokumentide võltsimisega
10. Mis tahes muud märkused ja asjaomane teave vastuvõtjariigi/piirkonna ebaseadusliku sisserände olukorra kohta (s.t puudujäägid rändehalduse ja ebaseadusliku sisserändega võitlemise eest vastutavas asutuses; aruandeperioodil aset leidnud juhtumid või sündmused, mis võivad viia ebaseadusliku sisserände voogudeni)
11. Ettepanekud selle kohta, kuidas aidata vastuvõtjariiki tema territooriumilt lähtuva või seda läbiva ebaseadusliku sisserände voogude ennetamisel (s.t võimalikud ühenduse meetmed)