EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32005R1688
Commission Regulation (EC) No 1688/2005 of 14 October 2005 implementing Regulation (EC) No 853/2004 of the European Parliament and of the Council as regards special guarantees concerning salmonella for consignments to Finland and Sweden of certain meat and eggs (Text with EEA relevance)
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1688/2005, 14. oktoober 2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 853/2004 salmonelloosiga seotud lisatagatiste osas, mis on ette nähtud teatavate Soome ja Rootsi saadetavate liha- ja munapartiide puhul (EMPs kohaldatav tekst)
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1688/2005, 14. oktoober 2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 853/2004 salmonelloosiga seotud lisatagatiste osas, mis on ette nähtud teatavate Soome ja Rootsi saadetavate liha- ja munapartiide puhul (EMPs kohaldatav tekst)
ELT L 271, 15.10.2005, p. 17–28
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) Dokument on avaldatud eriväljaandes
(BG, RO, HR)
ELT L 321M, 21.11.2006, p. 22–33
(MT)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 19/12/2011
15.10.2005 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 271/17 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1688/2005,
14. oktoober 2005,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 853/2004 salmonelloosiga seotud lisatagatiste osas, mis on ette nähtud teatavate Soome ja Rootsi saadetavate liha- ja munapartiide puhul
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, milles sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid, (1) eriti selle artiklit 9,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Soome ja Rootsi ühinemisel Euroopa Liiduga anti neile seoses salmonelloosiga lisatagatised, mis hõlmavad kauplemist värske veise- ja sealiha, värske linnuliha ja toidumunadega ning mida on nõukogu direktiiviga 94/65/EÜ (2) laiendatud hakklihale. Kõnealused tagatised sätestati teatavates direktiivides, mida on muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti toiduaineid käsitlevate sätetega: nõukogu direktiivis 64/433/EMÜ (3) värske liha kohta, nõukogu direktiivis 71/118/EMÜ (4) värske kodulinnuliha kohta ja nõukogu direktiivis 92/118/EMÜ (5) munade kohta. |
(2) |
Direktiivid 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ ja 94/65/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/41/EÜ, millega muudetakse kehtetuks teatavad direktiivid, mis käsitlevad teatavate inimtoiduks ettenähtud loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise toiduhügieeni ning tervishoiunõudeid, ja muudetakse nõukogu direktiive 89/662/EMÜ ja 92/118/EMÜ ning nõukogu otsust 95/408/EÜ. (6) Direktiivi 92/118/EMÜ muudetakse direktiiviga 2004/41/EÜ. |
(3) |
Direktiivi 2004/41/EÜ artiklis 4 on sätestatud, et kuni vajalike sätete vastuvõtmiseni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 852/2004, (7) (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 (8) või nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ (9) alusel jätkatakse direktiivide 71/118/EMÜ ja 94/65/EÜ alusel vastu võetud rakenduseeskirjade ning direktiivi 92/118/EMÜ II lisa alusel vastu võetud rakenduseeskirjade, välja arvatud otsuse nõukogu 94/371/EÜ (10) kohaldamist mutatis mutandis. |
(4) |
Toiduainete puhul seoses salmonelloosiga ettenähtud lisatagatiste suhtes hakatakse alates 1. jaanuarist 2006 kohaldama uusi eeskirju vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004. |
(5) |
Seetõttu on vaja vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 uutele sätetele ajakohastada ja asjakohaselt täiendada rakenduseeskirju, mis on sätestatud komisjoni 8. mai 1995. aasta otsuses 95/168/EÜ, millega kehtestatakse kodulindude salmonelloosi osas lisatagatised Soome ja Rootsi saadetavate inimtoiduks mõeldud teatavat liiki munade puhul, (11) nõukogu 22. juuni 1995. aasta otsuses 95/409/EÜ, milles sätestatakse teatava Soome ja Rootsi saadetava värske veise-, vasika- ja sealiha proovide alusel tehtava mikrobioloogilise uurimise eeskirjad, (12) nõukogu 22. juuni 1995. aasta otsuses 95/411/EÜ, milles sätestatakse Soome ja Rootsi saadetava värske linnuliha proovide alusel kodulindude salmonelloosi suhtes tehtava mikrobioloogilise uurimise eeskirjad, (13) ja komisjoni 24. juuni 2003. aasta otsuses 2003/470/EÜ Soome ja Rootsi saadetava liha mikrobioloogilise uurimise teatavate alternatiivsete meetodite lubamise kohta. (14) Lisaks on asjakohane koondada kõik sätted ühte komisjoni määrusesse ja tunnistada otsused 95/168/EÜ, 95/409/EÜ, 95/411/EÜ ja 2003/470/EÜ kehtetuks. |
(6) |
Tuleks vastu võtta rakendussätted uute lisatagatiste kohta, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 853/2004 kodulinnulihast valmistatud hakkliha puhul. |
(7) |
Tuleks sätestada proovide mikrobioloogilise uurimise eeskirjad, nähes ette proovivõtumeetodi, võetavate proovide arvu ja proovide uurimisel kasutatava mikrobioloogilise meetodi. |
(8) |
Proovivõtumeetodeid käsitlevates eeskirjades on veise- ja sealiha puhul vaja eristada esiteks rümpasid ja poolrümpasid ning teiseks veerandeid, jaotustükke ja väiksemaid tükke, samuti on kodulinnuliha puhul vaja eristada esiteks rümpasid ning teiseks rümbaosi ja rupsi. |
(9) |
On asjakohane võtta standardmeetoditena arvesse rahvusvahelisi proovivõtumeetodeid ja proovide mikrobioloogiliste uuringute meetodeid, lubades ühtlasi kasutada teatavaid alternatiivseid meetodeid, mis on valideeritud ja sertifitseeritud samaväärset tagatist andvatena. |
(10) |
On vajalik ajakohastada või vajaduse korral kindlaks määrata selliste kaubadokumentide ja tõendite näidised, mis peavad partiidega kaasas olema ning mis teatavad või kinnitavad, et tagatised on täidetud. |
(11) |
Vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 8 lõike 2 punktidele c ja d ei peaks lisatagatisi kohaldama partiide puhul, mille puhul rakendatakse programmi, mis on tunnistatud samaväärseks Soomes ja Rootsis rakendatavaga, või veise- ja sealiha ning munade partiide puhul, mis on ette nähtud eritöötlemiseks. |
(12) |
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Proovide võtmine veiselihast
Proovide võtmine Soome ja Rootsi saadetavast veiselihast, mis hõlmab hakkliha, kuid mitte lihavalmistisi ja lihamassi, ning mille puhul on nõutav mikrobioloogiline uuring, toimub vastavalt I lisale.
Artikkel 2
Proovide võtmine sealihast
Proovide võtmine Soome ja Rootsi saadetavast sealihast, mis hõlmab hakkliha, kuid mitte lihavalmistisi ja lihamassi, ning mille puhul on nõutav mikrobioloogiline uuring, toimub vastavalt I lisale.
Artikkel 3
Proovide võtmine kodulinnulihast
Proovide võtmine Soome ja Rootsi saadetavast kodukana-, kalkuni-, pärlkana-, hane- ja pardilihast, mis hõlmab hakkliha, kuid mitte lihavalmistisi ja lihamassi, ning mille puhul on nõutav mikrobioloogiline uuring, toimub vastavalt II lisale.
Artikkel 4
Proovide võtmine munade päritolukarjast
Proovide võtmine selliste munade päritolukarjast, mis on ette nähtud Soome ja Rootsi saatmiseks ja mille puhul on nõutav mikrobioloogiline uuring, toimub vastavalt III lisale.
Artikkel 5
Proovide mikrobioloogilise uurimise meetodid
1. 1–4 kohaselt võetud proovide mikrobioloogilisel uurimisel salmonelloosi suhtes kasutatakse järgmisi meetodeid vastavalt viimati avaldatud väljaandele:
a) |
standard EN/ISO 6579 (15) (EN/ISO 6579); või |
b) |
Põhjamaade Toidu Analüüsimetoodika Komitee (NMKL) kirjeldatud meetod nr 71 (16) (meetod nr 71). |
Mikrobioloogiliste uuringute tulemusi käsitlevate liikmesriikidevaheliste vaidluste korral tuleks standardmeetodina käsitada standardi EN/ISO 6579 viimast väljaannet.
2. Veise- ja sealihast ning kodulinnulihast võetud proovide mikrobioloogilisel uurimisel Salmonella suhtes võib siiski kasutada järgmisi analüüsimeetodeid, mis peavad olema valideeritud nii, et valideerimisuuringus on kasutatud lihaproove:
meetodid, mis on valideeritud standardi EN/ISO 6579 viimase väljaande või meetodi nr 71 alusel ning patenditud meetodi puhul sertifitseeritud kolmanda osapoole poolt vastavalt standardis EN/ISO 16140 (EN/ISO 16140) sätestatud protokollile või muudele rahvusvaheliselt heakskiidetud protokollidele.
Artikkel 6
Dokumendid
1. Artiklites 1, 2 ja 3 nimetatud lihasaadetistega peab kaasas olema kaubadokument, mis vastab IV lisas sätestatud näidisele.
2. Artiklis 4 nimetatud munasaadetistega peab kaasas olema sertifikaat, mis vastab V lisas sätestatud näidisele.
Artikkel 7
Otsused 95/168/EÜ, 95/409/EÜ, 95/411/EÜ ja 2003/470/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 8
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. oktoober 2005
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Markos KYPRIANOU
(1) ELT L 139, 30.4.2004, lk 3. Parandatud ELT L 226, 25.6.2004, lk 22.
(2) EÜT L 368, 31.12.1994, lk 10. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (EÜT L 122, 16.5.2003, lk 1).
(3) EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
(4) EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga
(5) EÜT L 62, 15.3.1993, lk 49. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 445/2004 (ELT L 72, 11.3.2004, lk 60).
(6) ELT L 157, 30.4.2004, lk 33. Parandatud ELT L 195, 2.6.2004, lk 12.
(7) ELT L 139, 30.4.2004, lk 1. Parandatud ELT L 226, 25.6.2004, lk 3.
(8) ELT L 139, 30.4.2004, lk 206. Parandatud ELT L 226, 25.6.2004, lk 83.
(9) EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.
(10) EÜT L 168, 2.7.1994, lk 34.
(11) EÜT L 109, 16.5.1995, lk 44. Otsust on muudetud otsusega 97/278/EÜ (EÜT L 110, 26.4.1997, lk 77).
(12) EÜT L 243, 11.10.1995, lk 21. Otsust on muudetud otsusega 98/227/EÜ (EÜT L 87, 21.3.1998, lk 14).
(13) EÜT L 243, 11.10.1995, lk 29. Otsust on muudetud otsusega 98/227/EÜ.
(14) ELT L 157, 26.6.2003, lk 66.
(15) EN/ISO 6579: Microbiology of food and animal feeding stuffs – Horizontal method for the detection of Salmonella spp.
(16) NMKL method No 71: Salmonella. Detection in food.
I LISA
Proovivõtu eeskirjad, mida kohaldatakse Soome ja Rootsi saadetava veise- või sealiha ning -hakkliha suhtes
A jagu
PROOVIVÕTUMEETOD
1. Päritolutapamajast saadud rümbad, poolrümbad ja veerandid (“tampoonimeetod”)
Kasutada tuleb mittedestruktiivset proovivõtumeetodit, nagu on kirjeldatud standardis ISO 17604, sealhulgas proovide ladustamise ja transpordi eeskirjad.
Veiserümpadelt tuleb proove võtta kolmest kohast (reie- ja kubemeosalt ning kaelalt). Searümpadelt tuleb proove võtta kahest kohast (reie- ja rinnaosalt). Proovi võtmisel tuleb kasutada abrasiivset käsna. Prooviala suurus peab olema vähemalt 100 cm2 igas valitud kohas. Rümba erinevate proovialade proovid tuleb enne analüüsimist liita.
Kõik proovid tuleb nõuetekohaselt märgistada ja identifitseerida.
2. Veerandid, mis on saadud muust ettevõttest kui rümba, jaotustükkide ja väiksemate tükkide päritolutapamaja (“destruktiivne meetod”)
Koetükkide saamiseks vajutatakse steriilne korgipuur liha pinda või lõigatakse liha pinnalt steriilsete instrumentidega umbes 25 cm2 suurune koetükk. Proovid tuleb kanda aseptiliselt konteinerisse või plastikust lahjenduskotti ning homogeniseerida (peristaltiline stomahher või trummelsegisti (homogenisaator)). Külmutatud liha proove tuleb hoida laborisse transportimise ajal külmutatuna. Jahutatud liha proove hoitakse jahedas, kuid ei külmutata. Kuni 10 samast partiist võetud eri proovi võib panna kokku liitprooviks vastavalt standardile EN/ISO 6579.
Kõik proovid tuleb nõuetekohaselt märgistada ja identifitseerida.
3. Hakkliha (“destruktiivne meetod”)
Lihast võetakse steriilsete instrumentidega ligikaudu 25 g proovitükk. Proovid tuleb kanda aseptiliselt konteinerisse või plastikust lahjenduskotti ning homogeniseerida (peristaltiline stomahher või trummelsegisti (homogenisaator)). Külmutatud liha proove tuleb hoida laborisse transportimise ajal külmutatuna. Jahutatud liha proove hoitakse jahedas, kuid ei külmutata. Kuni 10 samast partiist võetud eri proovi võib panna kokku liitprooviks vastavalt standardile EN/ISO 6579.
Kõik proovid tuleb nõuetekohaselt märgistada ja identifitseerida.
B jagu
VÕETAVATE PROOVIDE ARV
1. A jao punktis 1 osutatud rümbad, poolrümbad, kuni kolmeks tükiks lõigatud poolrümbad ja veerandid
Rümpade või poolrümpade (üksuste) arv partiis, millest võetakse juhuslikud üksikproovid, on järgmine.
Partii (pakkeüksuste arv) |
Nende pakkeüksuste arv, millest proov võetakse |
1–24 |
Pakkeüksuste arvuga võrdne arv, maksimaalselt 20 |
25–29 |
20 |
30–39 |
25 |
40–49 |
30 |
50–59 |
35 |
60–89 |
40 |
90–199 |
50 |
200–499 |
55 |
500 või rohkem |
60 |
2. A jao punktis 2 osutatud veerandid, jaotustükid ja väiksemad tükid ning A jao punktis 3 osutatud hakkliha
Pakkeüksuste arv partiis, millest võetakse juhuslikud üksikproovid, on järgmine.
Partii (pakkeüksuste arv) |
Nende pakkeüksuste arv, millest proov võetakse |
1–24 |
Pakkeüksuste arvuga võrdne arv, maksimaalselt 20 |
25–29 |
20 |
30–39 |
25 |
40–49 |
30 |
50–59 |
35 |
60–89 |
40 |
90–199 |
50 |
200–499 |
55 |
500 või rohkem |
60 |
Sõltuvalt pakkeüksuste massist võib vähendada nende pakkeüksuste arvu, millest võetakse proove, kasutades järgmisi korrutustegureid.
Pakkeüksuste mass |
> 20 kg |
10–20 kg |
< 10 kg |
Korrutustegurid |
× 1 |
× 3/4 |
× 1/2 |
II LISA
Proovivõtu eeskirjad, mida kohaldatakse Soome ja Rootsi saadetava kodulinnuliha ja -hakkliha suhtes
A jagu
PROOVIVÕTUMEETOD
1. Rümbad (koos kaelanahaga)
Juhuslikud proovid võetakse ühtlaselt kogu partiist. Proovid koosnevad umbes 10 g kaelanaha tükkidest, mis eemaldatakse aseptiliselt steriilse skalpelli ja pintsettide abil. Proove hoitakse kuni analüüsimiseni jahutatult. Kuni 10 proovi võib panna kokku liitprooviks vastavalt standardile EN/ISO 6579.
Proovid tuleb nõuetekohaselt märgistada ja identifitseerida.
2. Kaelanahata rümbad, rümbaosad ja rups (“destruktiivne meetod”)
Koetükkide saamiseks vajutatakse steriilne korgipuur liha pinda või lõigatakse liha pinnalt steriilsete instrumentidega umbes 25 g tükk. Proove hoitakse kuni analüüsimiseni jahutatult. Kuni 10 proovi võib panna kokku liitprooviks vastavalt standardile EN/ISO 6579.
Proovid tuleb nõuetekohaselt märgistada ja identifitseerida.
3. Hakkliha (“destruktiivne meetod”)
Lihast võetakse steriilsete instrumentidega ligikaudu 25 g proovitükk. Proove hoitakse kuni analüüsimiseni jahutatult. Kuni 10 proovi võib panna kokku liitprooviks vastavalt standardile EN/ISO 6579.
Proovid tuleb nõuetekohaselt märgistada ja identifitseerida.
B jagu
VÕETAVATE PROOVIDE ARV
Pakkeüksuste arv partiis, millest võetakse juhuslikud üksikproovid, on järgmine.
Partii (pakkeüksuste arv) |
Nende pakkeüksuste arv, millest proov võetakse |
1–24 |
Pakkeüksuste arvuga võrdne arv, maksimaalselt 20 |
25–29 |
20 |
30–39 |
25 |
40–49 |
30 |
50–59 |
35 |
60–89 |
40 |
90–199 |
50 |
200–499 |
55 |
500 või rohkem |
60 |
Sõltuvalt pakkeüksuste massist võib proovide arvu vähendada, kasutades järgmisi korrutustegureid.
Pakkeüksuste mass |
> 20 kg |
10–20 kg |
< 10 kg |
Korrutustegurid |
× 1 |
× 3/4 |
× 1/2 |
III LISA
Proovivõtu eeskirjad, mida kohaldatakse Soome ja Rootsi saadetavate munade päritolukarjade suhtes
A jagu
PROOVIVÕTUMEETOD
Proovid koosnevad väljaheitematerjalist, mis kogutakse ühel järgmistest meetoditest.
1. |
Õrtel või vaba-aladel peetavad kanad:
|
2. |
Puuris peetavate kanade puhul kogutakse proovid kaabitsatelt või sõnnikurennis oleva sõnniku pealmisest osast. |
B jagu
VÕETAVATE PROOVIDE ARV
Võetavate proovide arv on olenevalt A jaos kirjeldatud meetodist järgmine:
— |
punktis 1.1 kirjeldatud meetod: hoonest või hoonerühmast tuleb koguda 60 väljaheiteproovi; |
— |
punktis 1.2 kirjeldatud meetod: kasutada tuleb kahte paari proovivõtujalatseid; |
— |
punktis 2 kirjeldatud meetod: koguda tuleb 60 väljaheiteproovi või vähemalt 60 grammi loomulikult segunenud väljaheiteid. |
C jagu
PROOVIVÕTUSAGEDUS
Karjast võetakse proovid munemise algusele eelneva kahenädalase ajavahemiku jooksul ja seejärel vähemalt kord iga 25 nädala tagant.
IV LISA
Märkused
a) |
Kaubadokumendid koostatakse vastavalt käesolevas lisas esitatud näidisele. Kaubadokument sisaldab näidises esitatud numbrilises järjekorras kinnitusi, mida nõutakse veise- või sealiha või kodulinnuliha, sealhulgas hakkliha, transpordil. |
b) |
See koostatakse ühes sihtliikmesriigi ametlikest keeltest. Selle võib koostada ka mõnes muus EL keeles, kui sellega on kaasas ametlik tõlge või kui sihtliikmesriigi pädev asutus on selleks eelnevalt nõusoleku andnud. |
c) |
Kaubadokument koostatakse vähemalt kolmes eksemplaris (originaal ja kaks koopiat). Originaaleksemplar peab partiiga kaasas olema kuni lõppsihtkohani. Vastuvõtja peab selle säilitama. Ühe koopia peab säilitama tootja ja teise vedaja. |
d) |
Iga kaubadokumendi originaal koosneb ühest kahepoolsest lehest, või kui on vaja rohkem tekstiruumi, on dokument sellisel kujul, et kõik vajalikud leheküljed moodustavad osa ühtsest tervikust ja on jagamatud. |
e) |
Kui partii osade identifitseerimiseks lisatakse dokumendile lisalehti, käsitatakse kõnealuseid lisalehti originaali osadena ja vastutav isik kinnitab iga lehe oma allkirjaga. |
f) |
Kui dokument koos punktis e osutatud lisalehtedega koosneb rohkem kui ühest lehest, märgitakse iga lehe allserva leheküljenumber (leheküljenumber/lehtede koguarv) ja ülaserva dokumendi koodnumber, mille on määranud vastutav isik. |
g) |
Dokumendi originaali täidab ja allkirjastab vastutav isik. |
h) |
Vastutava isiku allkirja värv peab erinema teksti värvist. |
V LISA
Näidissertifikaat Soome ja Rootsi saadetavate inimtoiduks ettenähtud munade jaoks