EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0534
Proposal for a COUNCIL REGULATION laying down detailed rules for the application of Article 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union (codification)
Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (kodifitseeritud tekst)
Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (kodifitseeritud tekst)
/* COM/2014/0534 final - 2014/0246 (NLE) */
Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (kodifitseeritud tekst) /* COM/2014/0534 final - 2014/0246 (NLE) */
SELETUSKIRI 1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon
oluliseks Euroopa Liidu õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks
kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse
talle antud õigusi kasutada. Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni
arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali,
osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva
õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte. Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks. 2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas[1]
komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt
kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et
õigusnormide arusaadavuse ja selguse huvides tuleks talitustel püüda nende
vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini. 3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992[2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust
konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas. Kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks
ettenähtud seadusandlikku menetlust. Kuna kodifitseeritavatesse
õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament,
nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises
kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib
kasutada kiirendatud menetlust. 4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 22 märtsi
1999 aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse
üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108
kohaldamiseks[3]. Uus määrus asendab
sellesse inkorporeeritud õigusaktid[4];
käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende
kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused. 5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud määruse (EÜ) nr 659/1999
ja selle muutmisaktide eelneva konsolideerimise alusel 22 ametlikus
keeles, mis on teostatud Euroopa Liidu Väljaannete Talituse poolt andmetöötluse
abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute
numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud määruse II lisas. ê 734/2013
artikkel 1, punkt 1 (kohandatud) 2014/0246 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse üksikasjalikud
eeskirjad Ö Euroopa Liidu
toimimise lepingu Õ artikli 108 Ö kohaldamiseks Õ (kodifitseeritud
tekst) (EMPs kohaldatav tekst) ê 659/1999
(kohandatud) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse
Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit Ö 109 Õ, võttes arvesse
Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse
Euroopa Parlamendi arvamust[5], Ö võttes arvesse
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, Õ ning arvestades
järgmist[6]: ê (1) Nõukogu
määrust (EÜ) nr 659/1999[7] on mitu korda oluliselt muudetud. Selguse ja
otstarbekuse huvides tuleks nimetatud
määrus kodifitseerida[8]. ê 659/1999 põhjendus
1 (kohandatud) (2) Ilma et
see piiraks teatavate sektorite jaoks määrustes ettenähtud spetsiaalset
menetluskorda, peaks käesolev määrus kehtima kõikidele sektoritele antava abi
suhtes; Ö Euroopa Liidu
toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artiklite 93 Õ ja Ö 107 Õ kohaldamise
eesmärgil on komisjonil olemasoleva abi läbivaatamisel, uue või muudetud abi
suhtes otsuste tegemisel ning tema otsuste ja teatamiskohustuste täitmata
jätmisega seotud meetmete võtmisel Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ alusel eripädevus
otsustada selle üle, kas riigiabi sobib kokku Ö siseturuga Õ. ê 734/2013 põhjendus
1 (kohandatud) (3) Võttes
arvesse riigiabi eeskirjade Ö ajakohastatud
süsteemi Õ, mille eesmärk on
aidata kaasa nii majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”[9]
rakendamisele kui ka eelarvete konsolideerimisele, tuleks ELi toimimise lepingu
artiklit 107 kohaldada tõhusalt ja ühetaoliselt kogu liidus. Nõukogu
määrusega (EÜ) nr 659/1999 Ö konsolideeriti Õ komisjoni senine tava ja tugevdati seda, et suurendada õiguskindlust ja
toetada riigiabi poliitika arendamist läbipaistvas keskkonnas. ê 659/1999 põhjendus 4 (kohandatud) (4) õiguskindluse tagamiseks
on Ö asjakohane Õ määratleda asjaolud, mille alusel riigiabi loetakse olemasolevaks
abiks; siseturu väljakujundamine ja tõhustamine on astmeliselt kulgev protsess,
mis peegeldub riigiabi poliitika pidevas arengus; sellise arenemise tulemusel
võivad teatavad meetmed, mis jõustamise hetkel ei kujutanud endast riigiabi,
hiljem selleks saada. ê 659/1999 põhjendus 5 (kohandatud) (5) Vastavalt
Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikele 3 tuleb
komisjonile teatada kõikidest uutest riigiabi andmise plaanidest ja neid ei
tohi enne jõustada, kui komisjon on andnud selleks loa. ê 659/1999 põhjendus 6 (kohandatud) (6) Vastavalt
Ö Euroopa Liidu
lepingu (ELi leping) Õ artikli Ö 4 lõikele 3 Õ on liikmesriigid kohustatud tegema koostööd komisjoniga ja esitama
sellele kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks täita talle käesoleva määrusega
pandud kohustusi. ê 659/1999 põhjendus 7 (7) Ajavahemik,
mille jooksul komisjon peab lõpetama selle abi esialgse uurimise, millest tuleb
teatada, peaks olema kaks kuud alates lõpliku teatise vastuvõtmisest või sellest,
kui asjaomane liikmesriik on esitanud nõuetekohaselt põhjendatud teadaande, et
ta käsitleb teatist lõplikuna, sest komisjoni poolt nõutav lisateave ei ole
kättesaadav või on see juba esitatud; õiguskindluse tagamiseks tuleks see
uurimine lõpetada otsusega. ê 659/1999 põhjendus 8 (kohandatud) (8) Kõikidel
juhtudel, kui komisjon leiab esialgse uurimise tulemusel, et antav abi ei sobi Ö siseturuga Õ kokku, tuleb alustada ametlikku uurimismenetlust, et komisjon saaks
koguda antava abi sobivuse hindamiseks vajaliku teabe ja huvitatud pooled
saaksid esitada omapoolsed seisukohad; huvitatud poolte õigusi saab kõige
paremini kaitsta Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikes 2
sätestatud ametlikus uurimismenetluses. ê 734/2013 põhjendus 2 (kohandatud) (9) Selleks
et hinnata ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt komisjoni ainupädevusse
kuuluva teatatud või ebaseadusliku riigiabi kokkusobivust siseturuga, on
asjakohane tagada, et komisjonil on riigiabi eeskirjade täitmise tagamiseks
volitused taotleda kogu vajalikku turuteavet kõikidelt liikmesriikidelt,
ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt alati, kui tal on kahtlusi asjaomase
meetme liidu eeskirjadega kokkusobivuse suhtes ja ta on seetõttu algatanud
ametliku uurimismenetluse. Eelkõige peaks komisjon neid volitusi kasutama
juhtudel, kui tundub olevat vajalik teostada kompleksne sisuline hindamine.
Kõnealuste volituste kasutamise üle otsustamisel peaks komisjon võtma
nõuetekohaselt arvesse Ö esialgse
uurimise Õ kestust. ê 734/2013 põhjendus 3 (kohandatud) (10) Selleks
et hinnata pärast ametliku uurimismenetluse algatamist abimeetme siseturuga
kokkusobivust, eelkõige seoses tehniliselt keerukate juhtumitega, mida tuleb
sisuliselt hinnata, peaks komisjonil, juhul kui asjaomase liikmesriigi poolt Ö esialgse
uurimise Õ ajal esitatud teave ei ole piisav, olema võimalik tavalise teabetaotluse
või otsusega taotleda mis tahes liikmesriigilt, ettevõtjalt või ettevõtjate
ühenduselt kogu hindamise lõpuleviimiseks vajalikku turuteavet, võttes
nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise
suurusega ettevõtjate puhul. ê 734/2013 põhjendus 4 (11) Võttes
arvesse abisaajate ja asjaomase liikmesriigi vahelisi erisuhteid, peaks
komisjonil olema võimalik taotleda abisaajalt teavet üksnes asjaomase
liikmesriigi nõusoleku korral. Asjaomase abimeetme abisaaja poolt teabe
esitamine ei ole õiguslikuks aluseks kahepoolsetele läbirääkimistele komisjoni
ja asjaomase abisaaja vahel. ê 734/2013 põhjendus 5 (12) Komisjon
peaks valima teabenõuete adressaadid objektiivsete ja iga juhtumi osas asjakohaste
kriteeriumite alusel, tagades samas selle, et kui taotlused adresseeritakse
ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste valimile, on vastajate valim igas
kategoorias representatiivne. Taotletav teave peaks hõlmama eelkõige faktilisi
äriühingu- ja turuandmeid ning turu toimimise faktipõhist analüüsi. ê 734/2013 põhjendus 6 (13) Komisjon
peaks menetluse algatajana vastutama liikmesriigi, ettevõtjate või ettevõtjate
ühenduste teabeedastamise kontrollimise eest ning teabe avaldamise konfidentsiaalsusnõuete
järgimise eest. ê 734/2013 põhjendus 7 (14) Komisjonil
peaks olema võimalik tagada, et mis tahes ettevõtjale või ettevõtjate
ühendusele adresseeritud teabetaotlustele vastatakse, määrates vajaduse korral
proportsionaalseid trahve ja perioodilisi karistusmakseid. Trahvide ja
perioodiliste karistusmaksete määrade kehtestamisel peaks komisjon võtma
nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse ja asjakohasuse põhimõtteid, eelkõige
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. Nende isikute õigusi, kellelt
teavet taotletakse, tuleks kaitsta, andes neile võimaluse esitada oma
seisukohad enne trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse
tegemist. Euroopa Liidu Kohtul peaks olema ELi toimimise lepingu
artikli 261 kohaselt täielik pädevus selliseid trahve või perioodilisi
karistusmakseid määrata. ê 734/2013 põhjendus 8 (15) Komisjonil
peaks olema võimalik proportsionaalsuse ja asjakohasuse põhimõtteid
nõuetekohaselt arvesse võttes vähendada perioodilisi karistusmakseid või
loobuda täielikult nende kohaldamisest, kui teabetaotluste adressaadid esitavad
taotletud teabe, tehes seda siiski pärast selleks ettenähtud tähtaja möödumist. ê 734/2013 põhjendus 9 (kohandatud) (16) Trahve ja
perioodilisi karistusmakseid ei kohaldata liikmesriikide suhtes, sest vastavalt
ELi lepingu artiklile 4 lõikele 3 on liikmesriigid kohustatud tegema komisjoniga koostööd ja esitama
talle kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks täita talle Ö käesoleva Õ määrusega kohustusi. ê 659/1999 põhjendus 9 (17) Pärast
huvitatud poolte esitatud seisukohtade arvessevõtmist peaks komisjon oma
uurimise lõpetama lõpliku otsusega niipea, kui kahtlused on kõrvaldatud; kui
uurimine ei ole 18 kuu jooksul pärast menetluse algatamist lõpetatud, on
kõnealusel liikmesriigil võimalik taotleda otsust, mille komisjon peaks tegema
kahe kuu jooksul. ê 734/2013 põhjendus 10 (18) Selleks et kaitsta asjaomase
liikmesriigi kaitseõigusi, tuleks talle esitada teistele liikmesriikidele,
ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele saadetud teabetaotluse koopiad ning
tal peaks olema võimalik esitada oma tähelepanekuid nende märkuste kohta.
Asjaomast liikmesriiki tuleks ka teavitada konsulteeritud ettevõtjate või
ettevõtjate ühenduste nimedest, tehes seda sellises ulatuses, mis on kooskõlas
kõnealuste üksuste õigustatud huviga keelduda oma andmete avaldamisest. ê 734/2013 põhjendus 11 (19) Komisjon peaks nõuetekohaselt
arvestama ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Komisjonil ei
tohiks olla võimalik kasutada üheski otsuses vastajate antud konfidentsiaalset
teavet, mida ei ole võimalik koondada või muul viisil anonüümseks muuta, kui ta
ei ole eelnevalt saanud nende nõusolekut kõnealuse teabe asjaomasele
liikmesriigile avaldamiseks. ê 734/2013 põhjendus 12 (kohandatud) (20) Juhul kui näib, et
konfidentsiaalsena tähistatud teabe suhtes ei kehti ametisaladuse hoidmise
kohustus, on asjakohane Ö omada Õ menetlust, mille Ö kohaselt
saab Õ komisjon otsustada,
millises ulatuses saab sellist teavet avaldada. Kui tehakse otsus mitte
aktsepteerida teabe konfidentsiaalsuse nõuet, tuleb selles märkida ajavahemik,
mille möödumisel teave avaldatakse, nii et vastaja saab kasutada talle
kättesaadavat kohtulikku kaitset, sealhulgas ajutisi kaitsemeetmeid. ê 659/1999 põhjendus 10 (21) Riigiabi eeskirjade korrektse
ja tõhusa kohaldamise tagab komisjonile antav võimalus tunnistada ebaõigel
teabel põhinev otsus kehtetuks. ê 659/1999 põhjendus 11 (kohandatud) (22) Komisjon peaks läbi vaatama
kõik ebaseadusliku abi juhud, et tagada Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ ning eriti selle
lõikes 3 oleva teatamiskohustuse ja kavatsetud meetmete rakendamiskeelu
järgimist; selguse ja arusaadavuse ning õiguskindluse huvides tuleb sätestada
menetlus, mida sellistel juhtudel järgida; kui liikmesriik ei ole järginud
teatamiskohustust või kavatsetud meetmete rakendamiskeeldu, siis ei tohiks
komisjon olla seotud tähtajaga. ê 734/2013 põhjendus 13 (kohandatud) (23) Komisjonil
peaks olema võimalik omal algatusel läbi vaadata mis tahes allikast pärineva
teabe ebaseadusliku abi kohta, et tagada ELi toimimise lepingu artikli 108
ning eriti selle lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse ja kavandatava
meetme rakendamise keelu järgimine ning hinnata asjaomase abi kokkusobivust
siseturuga. ê 659/1999 põhjendus 12 (kohandatud) (24) Ebaseadusliku abi juhtudel
peaks komisjonil olema õigus hankida kogu vajalik teave, mis võimaldaks tal
otsust teha, ja vajaduse korral viivitamata taastada moonutusteta konkurents;
seepärast peab komisjonil olema võimalik võtta kõnealuse liikmesriigi suhtes
ajutisi meetmeid; need meetmed võivad olla teabe esitamise, abi maksmise
peatamise ja abi tagastamisega seotud korraldused; juhul kui ei järgita teabe
esitamise korraldust, peaks komisjonil olema võimalus teha otsus kättesaadava
teabe põhjal, ning kui ei järgita abi maksmise peatamise ja abi tagastamisega
seotud korraldusi, anda asi otse Euroopa Kohtusse vastavalt Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõike 2 teisele
lõigule. ê 659/1999 põhjendus 13 (kohandatud) (25) Ebaseadusliku abi puhul, mis
ei sobi Ö siseturuga Õ kokku, tuleks
taastada tõhus konkurents; sel eesmärgil on vaja, et abi, sealhulgas ka
intressid, tuleb viivitamata tagastada; tagastamine peab toimuma vastavalt
siseriiklikus õiguses kehtivale korrale; selle korra kohaldamine ei tohiks
komisjoni otsuse kohest ja efektiivset täitmist takistades raskendada tõhusa
konkurentsi taastamist; selle tulemuse saavutamiseks peaksid liikmesriigid
võtma komisjoni otsuse mõjususe tagamiseks kõik vajalikud meetmed. ê 659/1999 põhjendus 14 (kohandatud) (26) õiguskindluse tagamiseks on vaja
ebaseadusliku abi suhtes Ö ette näha Õ 10‑aastane aegumistähtaeg, pärast selle möödumist ei tohi
tagastamist nõuda. ê 734/2013 põhjendus 16 (kohandatud) (27) Õiguskindluse huvides on
asjakohane Ö ette näha Õ trahvide ja
perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmisele pööramise
aegumistähtajad. ê 659/1999 põhjendus 15 (28) Abi kuritarvitamisel võivad
siseturu toimimisele olla samasugused mõjud kui ebaseaduslikul abil ja seda
tuleks seetõttu käsitleda samasuguse menetluse kohaselt; erinevalt
ebaseaduslikust abist on võimalik kuritarvitatud abi eelnevalt komisjoni poolt
heaks kiidetud; seepärast ei tohiks komisjon abi kuritarvitamise korral
kasutada abi tagastamisega seotud korraldust. ê 659/1999 põhjendus 17 (kohandatud) (29) Vastavalt Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikele 1 peab
komisjon koostöös liikmesriikidega pidevalt kontrollima kõiki olemasolevaid
abisüsteeme; selguse ja arusaadavuse ning õiguskindluse huvides tuleb kindlaks
määrata selles artiklis nimetatud koostöö ulatus. ê 659/1999 põhjendus 18 (kohandatud) (30) Olemasolevate abisüsteemide Ö siseturuga Õ kokkusobivuse
tagamiseks ja vastavalt Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikele 1 peaks
komisjon tegema ettepanekud asjakohaste meetmete suhtes, kui olemasolev abi ei
sobi või enam ei sobi Ö siseturuga Õ kokku, ja algatama Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikes 2
sätestatud menetluse, kui kõnealune liikmesriik keeldub pakutud meetmeid
rakendamast. ê 659/1999 põhjendus 16 (kohandatud) (31) On asjakohane Ö sätestada Õ kõik võimalused, mis
kolmandal isikul on, kaitstes oma huve riigiabiga seotud menetlustes. ê 734/2013 põhjendus
14 (kohandatud) (32) Ö Kaebused on oluline
teabeallikas, mille põhjal saab avastada liidu riigiabi eeskirjade rikkumisi. Õ Selleks et Ö tagada Õ komisjonile
esitatavate kaebuste kvaliteeti ning samal ajal Ö tagada Õ läbipaistvust ja
õiguskindlust, on asjakohane Ö kehtestada Õ tingimused, mida
kaebuse esitaja peaks täitma, et anda komisjonile teavet väidetava
ebaseadusliku abi kohta, mille põhjal algatatakse esialgne uurimine. Nendele
tingimustele mittevastavat teavet tuleks säilitada üldise turuteabena ning see
ei põhjusta tingimata ex officio uurimist. ê 734/2013 põhjendus 15 (kohandatud) (33) Kaebuste esitajatelt tuleks
nõuda, et nad tõendaksid, et nad on huvitatud pooled ELi toimimise lepingu
artikli 108 lõike 2 ja Ö käesoleva Õ määruse
artikli 1 punkti h tähenduses. Samuti tuleks nõuda, et nad esitaksid
teatava hulga teavet vormis, mille komisjon peaks olema volitatud Ö sätestama Õ rakendussättes.
Võimalike kaebuste esitajate demotiveerimise ärahoidmiseks tuleks
rakendussättes võtta arvesse, et nõuded, mida huvitatud pool peab täitma
kaebuse esitamiseks, ei tohiks olla koormavad. ê 734/2013 põhjendus 17 (kohandatud) (34) Tagamaks, et komisjon käsitleb
samalaadseid küsimusi järjekindlalt kogu siseturu ulatuses, on asjakohane Ö sätestada Õ konkreetne õiguslik
alus teatava majandussektori või teatavate mitmes liikmesriigis kasutatavate
abivahendite uurimise algatamiseks. Proportsionaalsuse huvides ja võttes
arvesse selliste uuringutega kaasnevat suurt halduskoormust, peaks
sektoriuuringuid teostama üksnes juhul, kui kättesaadav teave annab alust
põhjendatud kahtluseks, et teatavas sektoris võetavad riigiabi meetmed võivad
piirata või moonutada konkurentsi mitme liikmesriigi siseturul või et teatavas
sektoris mitmes liikmesriigis võetavad abimeetmed ei ole või ei ole enam
siseturuga kokkusobivad. Sellised uuringud võimaldaksid komisjonil käsitleda
horisontaalse riigiabi küsimusi tõhusalt ja läbipaistvalt ning saada
asjaomasest sektorist eelnevalt terviklik ülevaade. ê 659/1999 põhjendus 19 (kohandatud) (35) Komisjonile tuleb võimaldada
tõhusalt kontrollida komisjoni otsuste järgimist ning hõlbustada komisjoni
ja liikmesriikide vahelist koostööd kõigi liikmesriikides olemasolevate
abisüsteemide pideval kontrollimisel vastavalt Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikele 1 ning Ö on oluline, et kehtestatakse Õ üldine, kõigi
olemasolevate abisüsteemidega seotud aruandekohustus. ê 659/1999 põhjendus 20 (kohandatud) (36) Kui komisjonil on tõsiseid
kahtlusi, kas tema otsuseid täidetakse, peaks ta käsutuses olema lisavahendid,
mis võimaldaksid tal saada vajalikku teavet, et kontrollida oma otsuste
tegelikku täitmist; kohapealsed kontrollimised on sellel eesmärgil asjakohased
ja kasulikud eriti siis, kui abi võidi kuritarvitada; seepärast Ö peaksid Õ komisjonil olema
volitused teha kohapealseid kontrollimisi ja liikmesriikide pädevad asutused Ö peaksid Õ tegema komisjoniga
koostööd, kui ettevõtja on sellise kontrollimise vastu. ê 734/2013 põhjendus 18 (37) Riigiabi eeskirjade
järjekindel kohaldamine eeldab liikmesriikide kohtute ja komisjoni koostöö
korra ettenägemist. Selline koostöö on asjakohane kõikide liikmesriikide
kohtute puhul, kes kohaldavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1
ja artiklit 108. Liikmesriikide kohtutel peaks olema võimalik küsida
komisjonilt teavet või komisjoni arvamust riigiabi eeskirjade kohaldamisega
seotud küsimustes. Peale selle peaks komisjonil olema võimalik esitada
kohtutele, kes kohaldavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1
ja artiklit 108, kirjalikke või suulisi tähelepanekuid. Liikmesriikide
kohtute abistamisel peaks komisjon tegutsema kooskõlas oma kohustusega kaitsta
avalikke huve. ê 734/2013 põhjendus 19 (38) Komisjoni tähelepanekud ja
arvamused ei tohiks piirata ELi toimimise lepingu artikli 267 kohaldamist
ega ole liikmesriikide kohtutele õiguslikult siduvad. Need tähelepanekud tuleks
esitada liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade, sealhulgas poolte õiguste
kaitset käsitlevate eeskirjade kohaselt ning liikmesriikide kohtute sõltumatust
täielikult järgides. Komisjoni õigust esitada omal algatusel tähelepanekuid
tuleks piirata olukordadega, mil see on vajalik ELi toimimise lepingu
artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 ühetaoliseks kohaldamiseks,
eelkõige juhtumitega, mis on olulised liidu riigiabi kohtupraktika jõustamiseks
või edasiarendamiseks). ê 659/1999 põhjendus 21 (kohandatud) (39) Selguse ja arusaadavuse ning
õiguskindluse huvides tuleks komisjoni otsused avalikustada, järgides samal
ajal põhimõtet, et riigiabiga seotud otsused on suunatud kõnealusele
liikmesriigile; seepärast on otstarbekas kas täies ulatuses või kokkuvõtlikult
avaldada kõik otsused, mis võivad mõjutada huvitatud poolte huve, või teha
huvitatud pooltele kättesaadavaks selliste otsuste koopiad, kui otsuseid ei ole
avaldatud või kui neid pole avaldatud täielikult. ê 734/2013 põhjendus 20 (kohandatud) (40) Komisjon peaks vastavalt ELi
toimimise lepingu artiklile 339 järgima oma otsuste avaldamisel ametisaladuse
hoidmisega seotud eeskirju, sealhulgas kogu konfidentsiaalse teabe ja
isikuandmete kaitset. ê 734/2013 põhjendus 21 (kohandatud) (41) Komisjon peaks tihedas
koostöös riigiabi nõuandekomiteega saama vastu võtta rakendussätteid, millega
nähakse ette Ö käesoleva Õ määruse
üksikasjalikud eeskirjad, ê 659/1999 (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDOSA Artikkel 1 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
mõisteid: a) abi — meede, mis vastab kõikidele Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 107 Õ lõikes 1
sätestatud kriteeriumidele; b) olemasolev abi — ê 517/2013 artikkel 1(1)(d) ja lisas punkt 4 (kohandatud) i) Ö igasugune abi,
mis oli olemas enne ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates
liikmesriikides, see tähendab abiprogrammid ja individuaalne abi, mis kehtisid
enne ja mida rakendatakse ka pärast ELi toimimise lepingu jõustumist vastavates
liikmesriikides, ilma et eelöeldu piiraks Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti
artiklite 144 ja 172, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu,
Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti IV lisa punkti 3
ja nimetatud lisa liite, Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti V lisa
punkti 2 ja punkti 3 alapunkti b ja nimetatud lisa liite ning
Horvaatia ühinemisakti IV lisa punkti 2 ja punkti 3
alapunkti b ja nimetatud lisa liite kohaldamist; Õ ê 659/1999 ii) heakskiidetud abi, see tähendab
komisjoni või nõukogu poolt heakskiidetud abikavad või individuaalne abi; ê 659/1999 (kohandatud) iii) abi, mida peetakse heakskiidetuks
vastavalt Ö määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 4 lõikele 6 või Õ käesoleva määruse artikli 4 lõikele 6 või enne määrust Ö (EÜ) nr 659/1999 Õ, kuid vastavalt
selle menetlusele; iv) abi, mida peetakse olemasolevaks abiks vastavalt Ö käesoleva määruse Õ artiklile 17; v) abi, mida peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle
kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem Ö siseturu Õ arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud. Kui teatavad
meetmed muutuvad abiks pärast tegevuse liberaliseerimist Ö liidu Õ õiguses, ei käsitleta neid meetmeid pärast liberaliseerimise kuupäeva
enam olemasoleva abina; c) uus abi — kogu abi, see tähendab
abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas
olemasoleva abi muudatused; d) abikava — mis tahes õigusakt, mille
alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi
õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes
õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või
mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses; e) individuaalne abi — abi, mida ei anta
abikava raames, ja abikava raames antav abi, millest tuleb teatada; f) ebaseaduslik abi — uus abi, mis on
kehtestatud vastuolus Ö ELi toimimise lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikega 3; g) abi kuritarvitamine — abi kasutamine selle saaja poolt vastuolus otsusega,
mis on vastu võetud vastavalt Ö määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 4 lõikele 3 ja
artikli 7 lõigetele 3 või 4 või Õ käesoleva määruse
artikli 4 lõikele 3 ja artikli Ö 9 Õ lõigetele 3 või 4; h) huvitatud pool — mis tahes liikmesriik, isik, ettevõtja või ettevõtjate
ühendus, kelle huve võib abi andmine mõjutada, eriti abi saaja, konkureerivad
ettevõtjad ja ametiliidud. II PEATÜKK ABIST TEATAMISE KORD Artikkel 2 Uuest abist teatamine 1. Kui vastavalt Ö ELi toimimise lepingu Õ artiklile Ö 109 Õ või muudele asjakohastele sätetele koostatud määrustes ei ole
sätestatud teisiti, teatab kõnealune liikmesriik kõikidest uue abi andmise
plaanidest komisjonile piisavalt aegsasti. Komisjon teatab viivitamata
kõnealusele liikmesriigile teatise kättesaamisest. ê 659/1999 2. Teatises annab kõnealune liikmesriik kogu
vajaliku teabe, et komisjon saaks teha otsuse vastavalt artiklitele 4 ja 9
(edaspidi „lõplik teatis”). Artikkel 3 Kavatsetud meetmete rakendamiskeeld Vastavalt artikli 2 lõikele 1 ei
kehtestata seda abi, millest tuleb teatada, enne kui komisjon on teinud või kui
loetakse, et ta on teinud sellist abi lubava otsuse. Artikkel 4 Teatise esialgne uurimine ja komisjoni otsused ê 659/1999
(kohandatud) 1. Komisjon vaatab teatise läbi niipea, kui on
selle kätte saanud. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, teeb
komisjon otsuse vastavalt Ö käesoleva
artikli Õ lõigetele 2, 3 või 4. ê 659/1999 2. Kui komisjon pärast esialgset uurimist
leiab, et meede, millest teatati, ei kujuta endast abi, siis võtab ta selle
kohta vastu otsuse. ê 659/1999 (kohandatud) 3. Kui komisjon pärast esialgset uurimist
leiab, et teatatud meetme Ö siseturuga Õ kokkusobivuse kohta ei ole ilmnenud mingeid kahtlusi, kuivõrd see jääb Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 107 Õ lõike 1
reguleerimisalasse, otsustab ta, et nimetatud meede sobib Ö siseturuga Õ kokku (edaspidi „vastuväidete
esitamata jätmise otsus”). Otsuses tuleb täpsustada, millist Ö ELi toimimise
lepingu Õ erandit on kohaldatud. 4. Kui komisjon pärast esialgset uurimist
leiab, et teatatud meetme Ö siseturuga Õ kokkusobivuse kohta ilmnes kahtlusi, otsustab ta algatada Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikes 2
sätestatud menetluse (edaspidi „ametliku
uurimismenetluse algatamise otsus”). 5. Lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud otsus
tehakse kahe kuu jooksul. See ajavahemik algab lõpliku teatise kättesaamisele
järgnevast päevast. Teatist käsitletakse lõplikuna, kui komisjon kahe kuu
jooksul alates teatise või mis tahes nõutud lisateabe kättesaamise päevast ei
taotle täiendavat teavet. Seda ajavahemikku saab pikendada komisjoni ja
kõnealuse liikmesriigi nõusolekul. Vajaduse korral võib komisjon määrata lühema
tähtaja. ê 659/1999 6. Kui komisjon ei ole lõikes 5
ettenähtud aja jooksul teinud otsust vastavalt lõigetele 2, 3 või 4,
peetakse abi komisjoni poolt heakskiidetuks. Kõnealune liikmesriik võib
seejärel neid meetmeid rakendada, kui on sellest eelnevalt komisjonile teatanud
ja kui komisjon ei ole vastavalt käesolevale artiklile teinud otsust teatise
kättesaamisele järgneva 15 tööpäeva jooksul. Artikkel 5 ê 734/2013 artikkel
1, punkt 2 Teavitatavale liikmesriigile esitatav teabetaotlus ê 659/1999 1. Kui komisjon leiab, et kõnealuse liikmesriigi
vastavalt artiklile 2 esitatud teave teatatud meetme kohta ei ole täielik,
palub ta esitada kogu vajaliku lisateabe. Kui liikmesriik vastab sellele
taotlusele, siis teatab komisjon liikmesriigile vastuse kättesaamisest. 2. Kui kõnealune liikmesriik ei esita
taotletud teavet komisjoni määratud aja jooksul või esitab selle puudulikuna,
saadab komisjon meeldetuletuse, andes teabe esitamiseks vajaliku täiendava
tähtaja. 3. Teatis loetakse tagasivõetuks, kui palutud
teavet ei esitata ettenähtud tähtaja jooksul, välja arvatud siis, kui enne
selle tähtaja lõppu on seda aega komisjoni ja kõnealuse liikmesriigi nõusolekul
pikendatud või kui kõnealune liikmesriik on komisjonile teatanud nõuetekohaselt
põhjendatud teadaandes, et ta käsitleb teatist lõplikuna, sest palutud
lisateave ei ole kättesaadav või on see juba esitatud. Sellisel juhul algab
artikli 4 lõikes 5 osutatud tähtaja kulg teadaande kättesaamisele
järgnevast päevast. Kui teatis loetakse tagasivõetuks, teatab komisjon sellest
liikmesriigile. ê 659/1999
(kohandatud) Artikkel 6 Ametlik uurimismenetlus 1. Ametliku uurimismenetluse algatamise
otsuses esitatakse kokkuvõtlikult asjakohased faktid ja õigusküsimused ning see
sisaldab komisjoni esialgset hinnangut selle kohta, kas kavatsetud meetmel on abi
iseloom, ja kahtlusi selle Ö siseturuga Õ kokkusobivuse kohta. Otsuses kutsutakse kõnealust liikmesriiki ja teisi
huvitatud pooli üles esitama märkusi ettenähtud aja jooksul, mis tavaliselt ei
ületa ühte kuud. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon seda
tähtaega pikendada. 2. Saadud märkused esitatakse kõnealusele
liikmesriigile. Kui huvitatud pool seda potentsiaalse kahju tekkimise tõttu
taotleb, siis ei avaldata kõnealusele liikmesriigile huvitatud poole andmeid.
Kõnealune liikmesriik võib märkustele vastata ettenähtud tähtaja jooksul, mis
tavaliselt ei ületa ühte kuud. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib
komisjon ettenähtud tähtaega pikendada. ê 734/2013 artikkel
1, punkt 3 (kohandatud) Artikkel 7 Muudele allikatele esitatav teabetaotlus 1. Komisjon võib pärast artikliga 6
sätestatud ametliku uurimismenetluse algatamist ning eelkõige seoses tehniliselt keerukate juhtumitega, mida
tuleb sisuliselt hinnata ning juhul kui asjaomase liikmesriigi poolt Ö esialgse
uurimise Õ ajal esitatud teave
ei ole piisav, nõuda igalt teiselt liikmesriigilt, ettevõtjalt või ettevõtjate
ühenduselt, et see annaks kogu vajaliku turuteabe, mis võimaldab komisjonil
asjaomase meetme hindamise lõpule viia, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse
proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate
puhul. ê 734/2013 artikkel
1, punkt 3 2.
Komisjon võib teavet taotleda üksnes: a) kui see on piiratud ametlike uurimismenetlustega, mis on komisjoni hinnangul
seni osutunud mittetõhusateks, ning b) kui asjaomane liikmesriik on
abisaajaid käsitleva teabetaotluse
heaks kiitnud. 3. Ettevõtjad või ettevõtjate ühendused, kes
esitavad teavet vastavalt komisjoni taotlusele, mis on esitatud turuteabe
saamiseks lõigete 6 ja 7 alusel, esitavad oma vastuse üheaegselt nii
komisjonile kui asjaomasele liikmesriigile ning teevad seda sellises ulatuses,
et esitatud dokumendid ei sisaldaks teavet, mis on selle liikmesriigi puhul
konfidentsiaalne. Komisjon juhib teabe edastamist asjaomaste
liikmesriikide, ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste vahel, teostab
järelevalvet teabe edastamise üle ning kontrollib edastatava teabe konfidentsiaalsusnõuete
järgimist. 4. Komisjon võib taotleda üksnes sellise teabe
edastamist, mis on taotluse adressaadiks oleva liikmesriigi, ettevõtja või ettevõtjate
ühenduse käsutuses. 5. Liikmesriigid esitavad teabe tavalise
teabetaotluse alusel komisjoni poolt ettenähtud tähtaja jooksul, mis ei tohiks
tavaliselt ületada üht kuud. Kui asjaomane liikmesriik ei esita taotletud
teavet tähtaja jooksul või esitab mittetäieliku teabe, saadab komisjon talle
meeldetuletuse. 6. Komisjon võib nõuda ettevõtjalt või
ettevõtjate ühenduselt, et see annaks teavet tavalise teabetaotluse alusel. Kui
komisjon saadab ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele tavalise teabetaotluse,
märgib ta selles taotluse õigusliku aluse ja eesmärgi, täpsustab, millist
teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe esitamise proportsionaalse tähtaja.
Samuti viitab ta artikli 8 lõikes 1 sätestatud trahvidele, mis
määratakse ebaõige või eksitava teabe esitamise eest. 7. Komisjon võib ettevõtjalt või ettevõtjate
ühenduselt teabe esitamist nõuda otsusega. Kui komisjon nõuab ettevõtjalt või
ettevõtjate ühenduselt teavet otsusega, märgib ta selles nõude õigusliku aluse
ja eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe
esitamise proportsionaalse tähtaja. Otsuses viidatakse ka artikli 8
lõikes 1 sätestatud trahvidele ning viidatakse artikli 8 lõikes 2
sätestatud perioodilistele karistusmaksetele või määratakse kõnealused
karistusmaksed, kui see on asjakohane. Samuti teavitatakse otsuses ettevõtjat
või ettevõtjate ühendust tema õigusest anda otsus läbivaatamiseks Euroopa Liidu
Kohtule. 8. Samal ajal lõike 1 või 6 alusel teabetaotluse esitamisega või lõike 7
alusel otsuse tegemisega esitab komisjon asjaomasele liikmesriigile selle
koopia. Komisjon märgib samuti kriteeriumid, mida kohaldatakse teabetaotluse
või otsuse saajate valimiseks. 9. Taotletud või nõutavat teavet esitavad asjaomaste ettevõtjate nimel ettevõtjate
omanikud või nende esindajad või juriidiliste isikute, äriühingute ja iseseisva
õigusvõimeta ühenduste puhul isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi
volitatud neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud isikud võivad esitada teavet
oma klientide nimel. Kui esitatud teave on ebaõige, mittetäielik või eksitav,
vastutab täielikult klient. ê 743/2013
artikkel 1, punkt 3 (kohandatud) Artikkel 8 Trahvid ja perioodilised karistusmaksed 1. Kui seda peetakse vajalikuks ja
proportsionaalseks, võib komisjon oma otsusega määrata ettevõtjatele või
ettevõtjate ühendustele trahve, mis ei ületa 1 % eelmise eelarveaasta
kogukäibest, kui need tahtlikult või raske hooletuse tõttu: a) annavad artikli 7 lõike 6
alusel esitatud teabenõudele vastates ebaõiget või eksitavat teavet; b) annavad artikli 7 lõike 7
alusel vastuvõetud otsusele vastates ebaõiget, mittetäielikku või eksitavat
teavet või ei esita teavet kindlaksmääratud tähtaja jooksul. 2. Komisjon võib oma otsusega määrata
ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele perioodilisi karistusmakseid, kui
ettevõtjad või ettevõtjate ühendused ei ole esitanud täielikku ja õiget teavet,
mida komisjon on taotlenud artikli 7 lõike 7 kohaselt tehtud
otsusega. Perioodilised karistusmaksed ei ületa 5 %
asjaomase ettevõtja või ettevõtjate ühenduse eelmise eelarveaasta keskmisest
päevakäibest iga teabe esitamisega viivitatud tööpäeva kohta, mida arvutatakse
alates otsuses määratud kuupäevast, kuni nad esitavad täieliku ja õige teabe,
mida komisjon nõuab või mis on nõutud. 3. Trahvi- või perioodilise karistusmakse
summa määramisel võetakse arvesse rikkumise laadi, raskusastet ja ajalist
kestust, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse ja asjakohasuse
põhimõtteid, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. 4. Kui ettevõtjad või ettevõtjate ühendused on
täitnud kohustuse, mille täitmiseks perioodiline karistusmakse määrati, võib
komisjon määrata perioodilise karistusmakse lõppsummaks algses perioodilise
karistusmakse määramise otsuses ettenähtust väiksema summa. Samuti võib
komisjon määratud perioodilise karistusmakse kohaldamisest täielikult loobuda. 5. Enne kui komisjon võtab lõigete 1 või
2 kohaselt vastu mis tahes otsuseid, kehtestab ta kahe nädala pikkuse lõpliku
tähtaja puuduoleva turuteabe saamiseks asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate
ühendustelt ning annab asjaomastele ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele
võimaluse esitada oma seisukohti. 6. Euroopa Liidu Kohtul on ELi toimimise
lepingu artiklis 261 sätestatud täielik pädevus vaadata läbi komisjoni
määratud trahvid või perioodilised karistusmaksed. Ta võib määratud trahvi või
perioodilise karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada. ê 659/1999 Artikkel 9 Komisjoni otsused ametliku uurimismenetluse lõpetamiseks 1. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist,
lõpetatakse ametlik uurimismenetlus otsusega, nagu on ette nähtud käesoleva artikli
lõigetes 2–5. 2. Kui komisjon leiab, vajaduse korral pärast
kõnealuse liikmesriigi tehtud muudatusi, et meede, millest teatati, ei kujuta
endast abi, siis võtab ta selle kohta vastu otsuse. ê 659/1999
(kohandatud) 3. Kui komisjon leiab, vajaduse korral
pärast kõnealuse liikmesriigi tehtud muudatusi, et teatatud meetme Ö siseturuga Õ kokkusobivuse kohta
ilmnenud kahtlused on kõrvaldatud, otsustab ta, et nimetatud meede sobib Ö siseturuga Õ kokku (edaspidi „positiivne otsus”). Otsuses tuleb
täpsustada, millist Ö ELi toimimise
lepingu Õ erandit on
kohaldatud. 4. Komisjon võib positiivsele otsusele
lisada tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda Ö siseturuga Õ kokkusobivaks, ja
sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist (edaspidi „tingimuslik otsus”). 5. Kui komisjon leiab, et abi, millest
teatati, ei sobi Ö siseturuga Õ kokku, otsustab ta,
et abi ei tohi kehtestada (edaspidi „negatiivne
otsus”). 6. Niipea kui artikli 4 lõikes 4
osutatud kahtlused on kõrvaldatud, võetakse otsused vastu vastavalt lõigetele 2
Ö – Õ 5. Komisjon püüab
oma võimaluste piires otsuse vastu võtta 18 kuu jooksul pärast menetluse
algust. Seda tähtaega võib pikendada komisjoni ja kõnealuse liikmesriigi ühisel
kokkuleppel. ê 659/1999 7. Kui lõikes 6 osutatud tähtaeg on
lõppenud ja kui kõnealune liikmesriik seda taotleb, siis teeb komisjon otsuse
kahe kuu jooksul talle kättesaadava teabe alusel. Kui esitatud teave ei ole
kokkusobivuse kindlakstegemiseks piisav, teeb komisjon negatiivse otsuse. ê 734/2013 artikkel
1, punkt 4 8. Enne kui komisjon võtab lõigete 2–5
kohaselt vastu mis tahes otsuseid, annab ta asjaomasele liikmesriigile
võimaluse esitada oma seisukohti (kehtestades selleks tähtaja, mis ei ole
tavaliselt pikem kui üks kuu) seoses komisjoni saadud teabega, mis on esitatud
asjaomasele liikmesriigile artikli 7 lõike 3 kohaselt. 9. Komisjon ei või kasutada üheski
lõigete 2–5 kohaselt tehtud otsuses vastajate antud konfidentsiaalset
teavet, mida ei ole võimalik koondada või muul viisil anonüümseks muuta, kui ta
ei ole saanud nende nõusolekut kõnealuse teabe avaldamiseks asjaomasele
liikmesriigile. Komisjon võib teha põhjendatud otsuse, millest teatatakse
asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele ja milles ta tõdeb, et
vastaja esitatud ja konfidentsiaalsena tähistatud teave ei ole kaitstud, ning
määrab kindlaks tähtpäeva, mille järel teave avaldatakse. Kõnealune ajavahemik
peab olema vähemalt üks kuu. 10. Komisjon arvestab ettevõtjate õigustatud
huvi kaitsta oma ärisaladust ja muud konfidentsiaalset teavet. Huvitatud poole
isikut ei avaldata asjaomasele liikmesriigile, kui artikli 7 kohaselt
teavet esitav ettevõtja või ettevõtjate ühendus, kes ei ole kõnealuse riigiabi
meetme puhul abisaaja, esitab potentsiaalse kahju tõttu sellekohase taotluse. ê 659/1999 Artikkel 10 Teatise tagasivõtmine 1. Kõnealune liikmesriik võib artiklis 2
osutatud teatise tagasi võtta, enne kui komisjon on teinud otsuse vastavalt
artiklitele 4 või 9. 2. Kui komisjon on algatanud ametliku
uurimismenetluse, lõpetab ta selle. Artikkel 11 Otsuse tühistamine ê 659/1999
(kohandatud) Komisjon võib pärast seda, kui ta on andnud
kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada
vastavalt artikli 4 lõigetele 2 või 3 Ö või Õ artikli 9
lõigetele 2, 3 või 4 tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus
esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav. Enne otsuse
tühistamist ja uue otsuse tegemist algatab komisjon ametliku uurimismenetluse
vastavat artikli 4 lõikele 4. Artikleid 6, 9 ja 12, artikli 13
lõiget 1 ning artikleid 15, 16 ja 17 kohaldatakse mutatis mutandis. III PEATÜKK EBASEADUSLIKU ABIGA SEOTUD MENETLUS Artikkel 12 Kontrollimine, taotlus teabe saamiseks ja teabe esitamise korraldus ê 734/2013 artikkel
1, punkt 5 (kohandatud) Ö 1. Ilma et see piiraks artikli 24 kohaldamist, võib komisjon omal
algatusel kontrollida mis tahes allikast väidetava ebaseadusliku abi kohta
saadud teavet. Komisjon kontrollib põhjendamatu viivituseta
kõiki kaebusi, mis huvitatud pooled on artikli 24 lõike 2 kohaselt
esitanud, ning tagab, et asjaomasele liikmesriigile teatatakse täielikult ja
korrapäraselt läbivaatamisel tehtud edusammud ja selle tulemused. 2. Vajaduse korral taotleb komisjon
asjaomaselt liikmesriigilt teavet. Artikli 2 lõiget 2 ja
artikli 5 lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis. Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist
võib komisjon taotleda teavet ka teiselt liikmesriigilt, ettevõtjalt või
ettevõtjate ühenduselt, tehes seda vastavalt artiklitele 7 ja 8, mida
kohaldatakse mutatis mutandis. Õ ê 659/1999 3. Kui liikmesriik artikli 5 lõike 2
kohasele meeldetuletusele vaatamata ei esita taotletud teavet komisjoni
määratud tähtaja jooksul või kui ta ei esita seda täielikuna, nõuab komisjon
teabe esitamist otsusega (edaspidi „teabe
esitamise korraldus”). Otsuses määratakse kindlaks, millist teavet nõutakse, ja nähakse
ette ajavahemik, mille jooksul see tuleb esitada. Artikkel 13 Abi maksmise peatamise või abi ajutise tagastamise korraldus ê 659/1999
(kohandatud) 1. Pärast seda, kui kõnealusele liikmesriigile
on antud märkuste esitamise võimalus, võib komisjon vastu võtta otsuse, millega
liikmesriigilt nõutakse ebaseadusliku abi peatamist, kuni komisjon on teinud
otsuse abi ja Ö siseturu Õ kokkusobivuse kohta
(edaspidi „abi maksmise peatamise
korraldus”). 2. Pärast seda, kui kõnealusele liikmesriigile
on antud märkuste esitamise võimalus, võib komisjon vastu võtta otsuse, millega
liikmesriiki kohustatakse ebaseaduslikku abi ajutiselt tagasi nõudma, kuni
komisjon on teinud otsuse abi ja Ö siseturu Õ kokkusobivuse kohta
(edaspidi „abi tagastamise korraldus”), kui on täidetud Ö kõik Õ järgmised
kriteeriumid: a) vastavalt kehtivale tavale ei ole
kahtlusi, et asjaomane meede on oma olemuselt abi; b) on vaja kiiresti tegutseda; c) on tõsine oht, et konkurendile
tehakse olulist ja korvamatut kahju. Tagastamisnõue kehtestatakse vastavalt
artikli Ö 16 Õ lõigetes 2 ja 3
ettenähtud menetlusele. Pärast abi tegelikku tagastamist teeb komisjon otsuse
tähtaja jooksul, mis kehtib abi puhul, millest tuleb teatada. Komisjon võib anda liikmesriigile loa maksta
seoses abi tagastamisega asjaomasele firmale ettevõtte päästmisabi. Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse ainult
sellise ebaseadusliku abi suhtes, mida rakendatakse pärast määruse Ö (EÜ) nr 659/1999 Õ jõustumist. Artikkel 14 Korralduse täitmata jätmine Kui liikmesriik ei täida korraldust abi
maksmise peatamise või tagastamise kohta, võib komisjon sel ajal, kui ta asja
talle kättesaadava teabe põhjal läbi vaatab, anda see otse Euroopa Ö Liidu Õ Kohtusse ja
taotleda, et korralduse täitmata jätmine tunnistataks Ö ELi toimimise
lepingu Õ rikkumiseks. Artikkel 15 Komisjoni otsused 1. Võimaliku ebaseadusliku abi kontrollimise
põhjal tuleb teha otsus vastavalt artikli 4 lõigetele 2, 3 või 4. Kui
otsustatakse algatada ametlik uurimismenetlus, lõpetatakse menetlus
artiklis 9 ettenähtud otsusega. Kui liikmesriik ei järgi teabe esitamisega
seotud korraldust, tehakse see otsus kättesaadava teabe põhjal. 2. Ilma et see piiraks artikli 13
lõike 2 kohaldamist, ei ole komisjon võimaliku ebaseadusliku abi korral
seotud artikli 4 lõikes 5 ning artikli 9 lõigetes Ö 6 Õ ja 7 sätestatud
tähtajaga. 3. Artiklit 11 kohaldatakse mutatis
mutandis. Artikkel 16 Abi tagastamine 1. Kui ebaseadusliku abi korral tehakse
negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik
vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada (edaspidi „tagastamisotsus”). Komisjon ei nõua abi
tagastamist, kui see on vastuolus Ö liidu Õ õiguse
üldpõhimõttega. ê 659/1999 2. Vastavalt tagastamisotsusele kuuluvad
tagastatava abi hulka intressid, mille kohase määra kinnitab komisjon. Intressi
makstakse ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni
selle tagastamise kuupäevani. ê 659/1999
(kohandatud) 3. Ilma et see piiraks Euroopa Ö Liidu Õ Kohtu poolt
vastavalt Ö ELi toimimise
lepingu Õ artiklile Ö 278 Õ tehtud korralduste
kohaldamist, toimub tagastamine viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi
siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni
otsuse kohest ja tõhusat täitmist. Sel eesmärgil ja juhuks, kui toimub
siseriikliku kohtu menetlus, peavad kõnealused liikmesriigid võtma kõik
vajalikud ja nende vastavas õigussüsteemis kättesaadavad meetmed, sealhulgas
ajutised meetmed, ilma et see piiraks Ö liidu Õ õiguse kohaldamist. ê 734/2013 artikkel
1, punkt 6 IV PEATÜKK AEGUMISTÄHTAJAD ê 659/1999 Artikkel 17 ê 734/2013 artikkel
1, punkt 7 Abi tagastamise aegumistähtaeg ê 659/1999 1. Komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümne
aasta jooksul. ê 659/1999
(kohandatud) 2. Tähtaja kulg algab päevast, mil abisaajale
antakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abina või abikava raames.
Igasugune komisjonipoolne või komisjoni nõudmise peale liikmesriigipoolne
ebaseadusliku abiga seotud tegevus katkestab nimetatud tähtaja kulgemise.
Katkenud aegumistähtaja kulg algab iga kord uuesti. Tähtaja kulg peatub ajaks,
mil komisjoni otsus on arutusel Euroopa Ö Liidu Õ Kohtus. ê 659/1999 3. Abi, mille suhtes aegumistähtaeg on
möödunud, loetakse olemasolevaks abiks. ê 734/2013 artikkel
1, punkt 8 Artikkel 18 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise aegumistähtaeg 1. Komisjonile artikliga 8 antud
volitused kehtivad kolm aastat. 2. Lõikes 1 osutatud tähtaeg hakkab
kulgema artiklis 8 osutatud rikkumise toimepanemise päevast. Pideva või
korduva rikkumise korral hakkab aegumistähtaeg kulgema rikkumise lõppemise
päevast. 3. Mis tahes komisjoni meede, mida ta rakendab artiklis 8 osutatud rikkumisega
seotud uurimise või menetluse eesmärgil, katkestab trahvide või perioodiliste
karistusmaksete määramise suhtes kohaldatava aegumistähtaja alates kuupäevast,
mil meetmest teatati asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele. 4. Katkenud aegumistähtaja kulg algab iga kord uuesti. Aegumistähtaeg möödub
hiljemalt päeval, mil lõpeb kuue aasta pikkune ajavahemik, ilma et komisjon
oleks määranud trahvi või perioodilist karistusmakset. Kõnealust ajavahemikku
pikendatakse aja võrra, mille jooksul aegumistähtaeg on lõike 5 kohaselt
peatatud. 5. Trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisega seotud aegumistähtaja
kulgemine peatatakse komisjoni otsuse Euroopa Liidu Kohtus läbivaatamise ajaks. Artikkel 19 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise
aegumistähtaeg 1. Komisjoni volitused pöörata täitmisele artikli 8
kohaselt vastu võetud otsuseid kehtivad viis aastat. 2. Lõikes 1 osutatud tähtaeg hakkab
kulgema artikli 8 kohaselt tehtud otsuse jõustumisest. 3. Lõikes 1 osutatud aegumistähtaja
kulgemine katkeb: a) kui teatatakse otsusest muuta trahvi või perioodilise karistusmakse algset summat või otsusest
sellise muutmise taotlus rahuldamata jätta; b) kui komisjoni taotlusel tegutsev liikmesriik või komisjon võtab meetmeid, mille eesmärk on
trahvi või perioodilise karistusmakse täitmisele pööramine. 4. Katkenud aegumistähtaja kulg algab iga kord
uuesti. 5. Lõikes 1 osutatud aegumistähtaeg peatatakse
seniks: a) kuni kestab vastajale määratud lisaaeg; b) kuni Euroopa Liidu Kohtu otsusega on peatatud makse sissenõudmine. ê 659/1999 (kohandatud) V PEATÜKK Ö ABI KURITARVITAMISEGA SEOTUD MENETLUS Õ ê 734/2013 artikkel
1, punkt 9 (kohandatud) Artikkel 20 Abi kuritarvitamine Ilma et see piiraks artikli 28
kohaldamist, võib komisjon abi kuritarvitamise korral algatada ametliku uurimismenetluse
vastavalt artikli 4 lõikele 4. Artikleid 6 Ö – Õ 11 ja 12,
artikli 13 Ö lõiget Õ 1 ja Ö artikleid Õ 14–17
kohaldatakse mutatis mutandis. ê 659/1999
(kohandatud) VI PEATÜKK OLEMASOLEVATE ABIKAVADEGA SEOTUD MENETLUS Artikkel 21 Koostöö vastavalt Ö ELi
toimimise lepingu Õ
artikli Ö 108 Õ lõikele 1 1. Komisjon peab kõnealuselt liikmesriigilt
saama kogu vajaliku teabe, et koostöös liikmesriigiga kontrollida olemasolevaid
abikavasid vastavalt Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikele 1. 2. Kui komisjon leiab, et olemasolev abikava
ei sobi või enam ei sobi Ö siseturuga Õ kokku, teatab ta
kõnealusele liikmesriigile oma esialgsest seisukohast ja annab talle võimaluse
esitada ühe kuu jooksul omapoolsed märkused. Nõuetekohaselt põhjendatud
juhtudel võib komisjon seda tähtaega pikendada. Artikkel 22 Ettepanek asjakohaste meetmete kohta Kui komisjon leiab liikmesriigi poolt
vastavalt artiklile Ö 21 Õ esitatud teavet
silmas pidades, et olemasolev abikava ei sobi või enam ei sobi Ö siseturuga Õ kokku, siis esitab
ta soovituse, milles pakub kõnealusele liikmesriigile asjakohaseid meetmeid.
Võidakse soovitada eriti: a) abikava sisulist muutmist; Ö või Õ b) menetlusnõuete kehtestamist; Ö või Õ c) abikava lõpetamist. ê 659/1999 Artikkel 23 Asjakohaseid meetmeid käsitleva ettepaneku õiguslikud tagajärjed 1. Kui kõnealune liikmesriik kiidab
pakutud meetmed heaks ja teatab sellest komisjonile, siis komisjon protokollib
selle teabe ja teatab sellest liikmesriigile. Heakskiitmisega kohustub
liikmesriik asjakohaseid meetmeid rakendama. 2. Kui kõnealune liikmesriik ei kiida
pakutud meetmeid heaks, aga komisjon leiab selle liikmesriigi argumente
arvesse võttes siiski, et need meetmed on vajalikud, algatab ta menetluse
vastavalt artikli 4 lõikele 4. Artikleid 6, 9 ja 11 kohaldatakse
mutatis mutandis. VII PEATÜKK HUVITATUD POOLED Artikkel 24 Huvitatud poolte õigused 1. Vastavalt artiklile 6 võib iga
huvitatud pool esitada märkusi komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise
otsuse kohta. Igale huvitatud poolele, kes on selliseid märkusi esitanud, ja
igale individuaalabi saajale saadetakse koopia otsusest, mis komisjon teeb
vastavalt artiklile 9. ê 734/2013 artikkel 1, punkt 10 (kohandatud) 2. Iga huvitatud pool võib komisjonile esitada
kaebuse väidetava ebaseadusliku abi ja abi väidetava kuritarvitamise kohta.
Selleks täidab huvitatud pool nõuetekohaselt artiklis 33 osutatud
rakendussättes Ö sätestatud Õ vormi ja esitab kogu
nõutava kohustusliku teabe. ê 734/2013 artikkel 1, punkt 10 Kui komisjon leiab, et huvitatud pool ei järgi
kohustuslikku kaebuse vormi või kui ta leiab, et huvitatud poole esitatud
faktilised ja õiguslikud asjaolud ei võimalda prima facie kontrolli
alusel piisavalt tõendada ebaseadusliku abi olemasolu või abi kuritarvitamist,
teatab ta sellest huvitatud poolele ja kutsub teda üles esitama märkusi
ettenähtud tähtaja jooksul, mis tavaliselt ei ületa ühte kuud. Kui huvitatud
pool ei suuda oma seisukohti ettenähtud tähtaja jooksul esitada, loetakse
kaebus tagasivõetuks. Komisjon teatab asjaomasele liikmesriigile, et kaebus on
loetud tagasivõetuks. Komisjon saadab kaebuse eset käsitleva juhtumi
kohta tehtud otsuse koopia kaebuse esitajale. ê 659/1999 3. Kõik huvitatud pooled võivad taotluse
korral saada koopia igast vastavalt artiklitele 4 ja 9, artikli 12
lõikele 3 ja artiklile 13 tehtud otsusest. ê 734/2013 artikkel 1, punkt 11 (kohandatud) VIII PEATÜKK Ö MAJANDUSSEKTORITE JA ABIVAHENDITEGA SEOTUD UURIMISED Õ ê 734/2013
artikkel 1, punkt 11 Artikkel 25 Majandussektorite ja abivahenditega seotud uurimised 1. Kui kättesaadav teave annab alust
põhjendatud kahtluseks, et teatava sektori või teataval abivahendil põhinevad
riigiabi meetmed võivad oluliselt piirata või moonutada konkurentsi mitme
liikmesriigi siseturul või et teatavas sektoris mitmes liikmesriigis võetavad
abimeetmed ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobivad, võib komisjon korraldada
uuringu, mis käsitleb seda majandussektorit või asjaomase abivahendi kasutamist
mitmes liikmesriigis. Uuringu käigus võib komisjon nõuda kõnealustelt
liikmesriikidelt ja/või asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt
ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamiseks vajaliku teabe
esitamist, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Komisjon põhjendab kõikides käesoleva artikli
alusel saadetud teabetaotlustes uuringu läbiviimist ja adressaatide valikut. Komisjon avaldab aruande teatavat
majandussektorit või mitmes liikmesriigis kasutatavaid abivahendeid käsitleva
uuringu tulemuste kohta ning kutsub kõnealuseid liikmesriike ning asjaomaseid
ettevõtjaid või ettevõtjate ühendusi üles märkusi esitama. 2. Sektoriuuringute tulemusel saadud teavet
võib kasutada käesoleva määruse kohaste menetluste raames. 3. Artikleid 5, 7 ja 8 kohaldatakse mutatis
mutandis. ê 659/1999 IX PEATÜKK JÄRELEVALVE Artikkel 26 Aastaaruanded 1. Liikmesriigid esitavad komisjonile aastaaruanded
kõikide olemasolevate abikavade kohta, mille suhtes ei ole artikli 9
lõikele 4 vastava tingimusliku otsusega kehtestatud mingeid spetsiaalseid
aruandekohustusi. 2. Kui kõnealune liikmesriik ei ole
meeldetuletusele vaatamata esitanud aastaaruannet, võib komisjon selle abikava
suhtes menetleda vastavalt artiklile 22. Artikkel 27 Kohapealne kontroll 1. Kui komisjonil on tõsiseid kahtlusi selle
suhtes, kuidas täidetakse vastuväidete esitamata jätmise otsuseid, positiivseid
otsuseid või tingimuslikke otsuseid, mis on seotud individuaalse abiga, peab
kõnealune liikmesriik pärast seda, kui talle on antud võimalus esitada
omapoolsed seisukohad, lubama komisjonil teha kohapealset kontrolli. 2. Et kontrollida asjaomase otsuse täitmist,
on komisjoni poolt volitatud ametnikel õigus: a) siseneda kõikidesse asjaomase
ettevõtte ruumidesse ja selle ettevõtja territooriumile; b) paluda kohapeal suulisi selgitusi; c) vaadata läbi raamatupidamist ja muid
äridokumente ning teha või nõuda neist koopiaid. Komisjoni võivad vajaduse korral abistada
sõltumatud eksperdid. 3. Komisjon teatab kõnealusele liikmesriigile
õigeaegselt ja kirjalikult kohapealsest kontrollimisest ning esitab volitatud
ametnike ja ekspertide isikuandmed. Kui liikmesriigil on nõuetekohaselt
põhjendatud vastuväiteid komisjoni poolt valitud ekspertide suhtes, määratakse
eksperdid ühisel kokkuleppel liikmesriigiga. Komisjoni ametnikud ja eksperdid,
kes on volitatud tegema kohapealset kontrolli, esitavad kirjaliku volituse,
milles on täpsustatud kontrolli põhjus ja eesmärk. 4. Volitatud ametnikud liikmesriigist, kelle
territooriumil kontrollimist tehakse, võivad selles osaleda. 5. Komisjon saadab liikmesriigile kontrolli
tulemusena koostatud aruande koopia. ê 659/1999
(kohandatud) 6. Kui ettevõtja on komisjoni otsusega
vastavalt käesolevale artiklile määratud kontrollimise vastu, peab kõnealune
liikmesriik osutama komisjoni volitatud ametnikele ja ekspertidele
kontrollimisel vajalikku abi. Artikkel 28 Otsuste ja kohtuotsuste täitmata jätmine 1. Kui kõnealune liikmesriik ei täida
tingimuslikku või negatiivset otsust, eriti artiklis 16 osutatud juhtudel,
võib komisjon anda asja otse Euroopa Ö Liidu Õ Kohtusse vastavalt Ö ELi toimimise
lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõikele 2. 2. Kui komisjon leiab, et kõnealune
liikmesriik ei täida Euroopa Ö Liidu Õ Kohtu otsust, võib
komisjon lahendada küsimuse vastavalt Ö ELi toimimise
lepingu Õ artiklile Ö 260 Õ. ê 734/2013 artikkel 1, punkt 12 X PEATÜKK KOOSTÖÖ LIIKMESRIIKIDE KOHTUTEGA Artikkel 29 Koostöö liikmesriikide kohtutega 1. ELi toimimise lepingu artikli 107
lõike 1 ja artikli 108 kohaldamisel võivad liikmesriikide kohtud
paluda komisjonil edastada neile tema valduses olevat teavet või esitada oma
arvamuse riigiabi eeskirjade kohaldamisega seotud küsimuste kohta. 2. Kui see on vajalik ELi toimimise lepingu artikli 107
lõike 1 ja artikli 108 ühetaoliseks kohaldamiseks, võib komisjon omal
algatusel esitada kirjalikke tähelepanekuid liikmesriikide kohtutele, kes
vastutavad kõnealuste riigiabi eeskirjade kohaldamise eest. Asjaomase kohtu
loal võib ta esitada ka suulisi märkusi. Komisjon teavitab asjaomast liikmesriiki oma
kavatsusest esitada oma tähelepanekud enne, kui ta seda ametlikult teeb. Komisjon võib üksnes tähelepanekute koostamise
eesmärgil nõuda, et liikmesriigi asjaomane kohus edastaks talle kohtu käsutuses
olevad dokumendid, mis on komisjonile vajalikud juhtumi hindamiseks. ê 659/1999 XI PEATÜKK ÜHISSÄTTED Artikkel 30 Ametisaladus Komisjon ja liikmesriigid, nende ametnikud ja
muud teenistujad, sealhulgas komisjoni määratud sõltumatud eksperdid, ei tohi
avalikustada käesoleva määruse kohaldamisel saadud teavet, mille kohta kehtib
ametisaladuse hoidmise kohustus. ê 734/2013 artikkel 1, punkt 13 (kohandatud) Artikkel 31 Otsuste adressaadid 1. Artikli Ö 7 Õ lõike 7, artikli Ö 8 Õ lõigete 1 ja 2
ning artikli Ö 9 Õ lõike 9
kohaselt tehtud otsused adresseeritakse asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate
ühendusele. Komisjon teatab nendest otsustest viivitamata adressaadile ja annab
talle võimaluse teatada komisjonile, millist teavet ta peab ametisaladuse hoidmise
kohustuse alla kuuluvaks. 2. Kõik muud vastavalt II, III, V, Ö VI Õ ja Ö IX Õ peatükile
tehtud komisjoni otsused adresseeritakse asjaomasele liikmesriigile. Komisjon
teatab nendest otsustest viivitamata asjaomasele liikmesriigile ja annab talle
võimaluse teatada komisjonile, millist teavet ta peab ametisaladuse hoidmise
kohustuse alla kuuluvaks. ê 659/1999
(kohandatud) Artikkel 32 Otsuste avaldamine 1. Komisjon avaldab Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas vastavalt artikli 4 lõigetele 2 ja 3 ning artiklile Ö 22 Õ koostoimes
artikli Ö 23 Õ lõikega 1
tehtud otsuste kokkuvõtted. Kokkuvõttes sedastatakse, et otsuse koopia võib
saada autentses keeles või autentsetes keeltes. 2. Komisjon avaldab Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas vastavalt artikli 4 lõikele 4 tehtud otsused autentses
keeles. Autentsest keelest erinevas keeles avaldatud Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas on koos autentses keeles avaldatud otsusega ka otsuse olulisema osa
kokkuvõte kõnealuses keeles. ê 659/1999 ja 734/2013
artikkel 1, punkt 14 (kohandatud) 3. Komisjon avaldab Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas kõik vastavalt artikli Ö 8
lõikudele 1 ja 2 artiklile 9 Õ tehtud otsused. ê 659/1999
(kohandatud) 4. Artikli 4 lõike 6 või
artikli Ö 10 Õ lõike 2 kohaldamise kohta avaldatakse lühike teade Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas. 5. Nõukogu võib ühehäälselt otsustada
vastavalt Ö ELi toimimise lepingu Õ artikli Ö 108 Õ lõike 2
kolmandale lõigule tehtud otsuste avaldamise Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas. ê 734/2013 artikkel 1, punkt 15 Artikkel 33 Rakendussätted Komisjonil on artiklis 35 sätestatud
korras õigus võtta vastu rakendussätted, mis käsitlevad: a) teatiste vormi, sisu ja muid
üksikasju; b) aastaaruannete vormi, sisu ja muid üksikasju; c) artikli 12 lõike 1 ja artikli 24 lõike 2
kohaselt esitatud kaebuste vormi, sisu ja muid üksikasju; d) üksikasju aegumistähtaegade ja nende arvutamise kohta ning e) artikli 16 lõikes 2 nimetatud intressimäära. ê 659/1999
(kohandatud) Artikkel 34 Ö Riigiabi
nõuandekomiteega Õ konsulteerimine 1. Enne rakendussätete vastuvõtmist vastavalt
artiklile 33 Ö konsulteerib
komisjon riigiabi nõuandekomiteega, mis on moodustatud nõukogu määrusega (EL)
[…/…][10]
(edaspidi „komiteeˮ Õ). ê 659/1999 2. Komiteega konsulteeritakse komisjoni poolt
kokkukutsutud koosolekul. Läbivaatamisele tulevad eelnõud ja dokumendid
lisatakse koosoleku teatele. Koosolek toimub kõige varem kaks kuud pärast teate
saatmist. Seda tähtaega võib kiireloomuliste küsimuste korral lühendada. 3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele
komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse
kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral
hääletades. ê 659/1999
(kohandatud) 4. Arvamus protokollitakse. Ö Lisaks sellele on Õ igal liikmesriigil
õigus Ö taotleda Õ oma seisukoha protokollimist. Komitee võib soovitada kõnealuse arvamuse
avaldamist Euroopa Ö Liidu Õ Teatajas. 5. Komisjon Ö arvestab võimalikult suurel määral Õ komitee arvamust. Ta teatab komiteele, Ö kuidas Õ komitee arvamust on Ö arvesse
võetud Õ. ê Article 35 Kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 659/1999 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud
vastavustabeliga. ê659/1999 (kohandatud) Article 36 Ö Jõustumine Õ Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. ê659/1999 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu
nimel Eesistuja [1] KOM(87) 868 PV. [2] Vt järelduste 3 lisa A osa. [3] Lülitatud 2014. aasta õigusloomeprogrammi. [4] Vt käesoleva ettepaneku I lisa. [5] ELT C […], […], lk. […]. [6] ELT C […], […], lk. […]. [7] Nõukogu 22. märts 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise
lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 83,
27.3.1999, lk. 1). [8] Vt I lisa. [9] Komisjoni teatis „Euroopa 2020 strateegia aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, 3. märtsil 2010 (KOM(2010) 2020 lõplik). [10] Nõukogu […]. aasta määrus (EL) nr […/…], milles
käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108
kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (kodifitseeritud tekst)
(ELT L […], […], lk. […]). é I LISA Kehtetuks tunnistatud määrus
muudatuste loeteluga Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999 || (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1) || || 2003. aasta ühinemisakti II lisa 5. peatüki punkt 6 || || Nõukogu määrus (EÜ) nr 1791/2006 || (EÜT L 363, 20.12.2006, lk 1) || Nõukogu määrus (EL) nr 517/2013 || (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1) || Nõukogu määrus (EL) nr 734/2013 || (ELT L 204, 31.7.2013, lk 15) _____________ II LISA Vastavustabel Määrus (EÜ) nr 659/1999 || Käesolev määrus Artiklid 1 – 6 || Artiklid 1 – 6 Artikkel 6a || Artikkel 7 Artikkel 6b || Artikkel 8 Artikkel 7 || Artikkel 9 Artikkel 8 || Artikkel 10 Artikkel 9 || Artikkel 11 Artikkel 10 || Artikkel 12 Artikkel 11 lõige 1 || Artikkel 13 lõige 1 Artikkel 11 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause || Artikkel 13 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause Artikkel 11 lõike 2 esimese lõigu esimene taane || Artikkel 13 lõike 2 esimese lõigu punkt a Artikkel 11 lõike 2 esimese lõigu teine taane || Artikkel 13 lõike 2 esimese lõigu punkt b Artikkel 11 lõike 2 esimese lõigu kolmas taane || Artikkel 13 lõike 2 esimese lõigu punkt c Artikkel 11 lõike 2 teine, kolmas ja neljas lõik || Artikkel 13 lõike 2 teine, kolmas ja neljas lõik Artikkel 12 || Artikkel 14 Artikkel 13 || Artikkel 15 Artikkel 14 || Artikkel 16 Artikkel 15 || Artikkel 17 Artikkel 15a || Artikkel 18 Artikkel 15b || Artikkel 19 Artikkel 16 || Artikkel 20 Artikkel 17 || Artikkel 21 Artikkel 18 || Artikkel 22 Artikkel 19 || Artikkel 23 Artikkel 20 || Artikkel 24 Artikkel 20a || Artikkel 25 Artikkel 21 || Artikkel 26 Artikkel 22 || Artikkel 27 Artikkel 23 || Artikkel 28 Artikkel 23a || Artikkel 29 Artikkel 24 || Artikkel 30 Artikkel 25 || Artikkel 31 Artikkel 26 lõiked 1 ja 2 || Artikkel 32 lõiked 1 ja 2 Artikkel 26 lõige 2a || Artikkel 32 lõige 3 Artikkel 26 lõige 3 || Artikkel 32 lõige 3 Artikkel 26 lõige 4 || Artikkel 32 lõige 4 Artikkel 26 lõige 5 || Artikkel 32 lõige 5 Artikkel 27 || Artikkel 33 Artikkel 28 || – Artikkel 29 || Artikkel 34 – || Artikkel 35 Artikkel 30 || Artikkel 36 – || I lisa – || II lisa _____________