EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0085
Proposal for a COUNCIL RECOMMENDATION on European Tourism Quality Principles
Ettepanek: NÕUKOGU SOOVITUS Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete kohta
Ettepanek: NÕUKOGU SOOVITUS Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete kohta
/* COM/2014/085 final - 2014/0043 (NLE) */
Ettepanek: NÕUKOGU SOOVITUS Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete kohta /* COM/2014/085 final - 2014/0043 (NLE) */
SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1. Taust Turismisektor on kaubandus- ja turustus- ning
ehitussektori järel ELi suuruselt kolmas sotsiaalmajanduslik tegevusala, kui
võtta arvesse selle osatähtsust SKPs ja tööhõives. Turism on üks väheseid
majandusharusid, kus hoolimata majandus- ja finantsprobleemidest on toimunud
pidev kasv. Seepärast on turismitööstusel suur potentsiaal aidata kaasa aruka,
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” edendamisele. Turismisektoris[1]
tegutseb ligikaudu 1,8 miljonit ettevõtet, peamiselt VKEd, ning sellega on
hõivatud umbes 3,3% ELi tööjõust (ligikaudu 8 miljonit töökohta) ja selle
osakaal ELi SKPst on umbes 2,9 % . Seotud sektoreid[2] arvesse võttes on
turismi kaudne panus isegi suurem: selle osakaal kõigist töökohtadest arvatakse
olevat ligikaudu 8,5 % (umbes 18,8 miljonit töötajat) ja ELi SKPst
ligikaudu 7,9 %[3].
Ehkki maailma muud piirkonnad pakuvad üha suuremat konkurentsi, on EL endiselt
maailma soosituim turismisihtkoht. 2011. aastal oli rahvusvaheliste reisijate
arv 384,8 miljonit[4]. Lissaboni lepingu vastuvõtmisest alates on
ELil pädevus täiendada liikmesriikide tegevust turismisektoris, eelkõige liidu
ettevõtjate konkurentsivõime edendamise kaudu selles sektoris[5]. Arvestades liidule antud uusi volitusi ja
vajadust võtta ELi majanduskasvu stimuleerimiseks uusi meetmeid, võttis
komisjon 2010. aastal vastu teatise Euroopa turismi uue tegevuskava kohta[6]. Tegevuskavas
esitatakse mitu ulatuslikku meedet, mille eesmärk on a) edendada Euroopa
turismisektori konkurentsivõimet; b) edendada jätkusuutliku, vastutustundliku
ja kvaliteetse turismi arengut; c) tugevdada Euroopa kui jätkusuutliku ja
kvaliteetse sihtkoha mainet ja kuvandit ning d) kasutada ELi poliitikat ja
rahastamisvahendeid senisest tõhusamalt. Teatise 13. meetmes
kaalutakse sõnaselgelt Euroopa turismi kvaliteedimärgise loomist „olemasolevate
kogemuste põhjal, et suurendada tarbijate usaldust turismiteenuste vastu ning
jagada tunnustust suuri jõupingutusi teinud turismiala ettevõtjatele”. Oma reageeringutes kõnealusele teatisele kutsus Euroopa
Parlament komisjoni „hindama koostöös turismisektori sidusrühmadega Euroopa
kvaliteetturismi märgise teostatavust, […] et luua riikide märgiseid täiendav
ja vabatahtliku tõendamise teel tunnustatav üldmärgis”[7]. 2009. aasta uuringus ELi turismitööstuse
konkurentsivõime kohta leiti, et ehkki Euroopat külastavate rahvusvaheliste
turistide koguarv endiselt suureneb, on Euroopa viimasel ajal kaotanud turuosa
uutele reisisihtkohtadele. Pealegi avaldab turismitööstusele suurt mõju
üleilmastumine, internet, kiired muutused tarbijakäitumises ning suurenev mure
turismi keskkonnajalajälje pärast[8]. Üha suurema konkurentsiga turul on kvaliteet muutunud
turismiettevõtjate jaoks üha olulisemaks ja nad on üha teadlikumad kvaliteedi
tähtsusest konkurentsieelisena. Seetõttu on teatava turismiteenuse kvaliteeti
käsitleva usaldusväärse, ajakohase, täpse ja asjakohase teabe kättesaadavus
turistide jaoks ülitähtis, et neil oleks võimalik eristada konkureerivaid
teenuseid ja teha teadlikke valikuid. See võib osutuda eriti oluliseks muudest ELi
liikmesriikidest saabuvate turistide puhul, kui keeleprobleemid suurendavad
ebakindlust, sest teave ei ole tarbijale arusaadavas keeles kättesaadav. Praeguse majanduskriisi valguses peab EL tegema kõik
selleks, et meelitada ligi külastajaid kolmandatest riikidest. On äärmiselt
oluline tagada, et need turistid saaksid loota kvaliteetsele teenusele kõikjal
ELis. Kolmandatest riikidest pärit külastajate ligimeelitamisel
on tähtis roll teabel, mida antakse tarbijatele turismiteenuste kohta. Siin
peitub oluline ja siiani suuresti kasutamata potentsiaal, millega edendada ELi
saabuvate turistide hulka ja parandada ELi turismisektori konkurentsivõimet. 2011.
aastal kulutasid väliskülalised liidus 330,44 miljardit eurot. Hiljutiste
hinnangute kohaselt kasvavad need näitajad 2022. aastaks tõenäoliselt 20,4
miljoni töökohani ja 427,31 miljardi euroni[9]. Seepärast tuleb ka praeguse algatuse puhul arvestada
järgmiste algatustega: komisjoni algatus Euroopa kui kaubamärgi edendamiseks
kolmandates riikides,[10]
algatus „Sihtkoht Euroopa 2020”[11]
ning ELi viisapoliitika,[12]
millega lihtsustatakse kolmandate riikide kodanike reisimist ELi,[13] et Euroopa püsiks
maailma soosituima turismisihtkohana. 1.2. Praegune
olukord ELi tasandil puuduvad praegu konkreetsed õigusaktid, mis
reguleeriksid tarbijatele antavat teavet turismiteenuste kvaliteedi kohta[14]. Teatavad olemasolevad teabevahendid, näiteks hindamist ja
võrdlemist võimaldavad veebisaidid, aitavad tarbijatel otsuseid teha, aga seda
eeldusel, et neil saitidel esitatud teave on läbipaistev ja usaldusväärne. Mõned liikmesriigid on riiklikul või piirkondlikul tasandil
käima lükanud vabatahtlikud avalikud kvaliteedikavad. Samuti on mitu
piirkondliku, riikliku või piiriülese tasandi tööstusharu algatust, milles
keskendutakse peamiselt nende teenuste kvaliteedile, mis on omased mõne
turismivaldkonna allsektorile või geograafilisele alale. Nagu käesolevale ettepanekule[15] lisatud
poliitikavalikute hindamise raames läbi viidud turuanalüüsis kinnitatakse, on
need kvaliteedikavad väga erinevad ja seetõttu ebaühtlased geograafilise ja
valdkondliku ulatuse, juhtimise ning hindamismeetodite ja -kriteeriumite
poolest. Olemasolevate era- ja avaliku sektori kvaliteedikavade
rohkuse ja mitmekesisuse tõttu on turg turismiteenuste kvaliteedi hindamise
osas väga killustunud. Selle killustatuse tulemusena ei ole
piiriülestel turistidel ühtset teavet, mis aitaks neil hõlpsalt kindlaks teha,
mida erinevad kvaliteedikavad endast kujutavad ja kuidas võrrelda konkureerivaid
teenuseid. See põhjustab segadust ja viib selleni, et kvaliteedikavade abil ei
suudeta tarbijaid tõhusalt teavitada pakutavate turismiteenuste
kvaliteeditasemest. See aga vähendab omakorda tarbijate võimet teha teadlikke
valikuid eelkõige siis, kui nad reisivad teise liikmesriiki või saabuvad ELi
kolmandast riigist. Sellest tulenevalt ei hüvitata kvaliteeti investeerivatele
ettevõtjatele nende pingutusi soosituma valiku või parema maine näol. See
olukord ei õhuta turismiettevõtjaid, eelkõige piiratud rahaliste vahenditega
VKEsid kvaliteedikavadega liituma. See ei võimalda ELi turismitööstusel oma
konkurentsieeliseid teenuste kvaliteedi osas täiel määral arendada ega
majanduslikku potentsiaali realiseerida. Turismivaldkonna sidusrühmad ei ole seni
suutnud teha ELi tasandil koostööd, et vähendada ELi olemasolevate või
tulevaste kvaliteedikavade vahelist ebaühtlust, ega ole märke sellest, et
arendamisel oleks mõni era- või avalikust sektorist pärit ja praegust olukorda
parandav algatus. Seepärast tuleb turu killustatusega
tegeleda kiiresti mitmel tasandil. Kvaliteedi hindamise süsteemide praegune
killustatus tekitab segadust ja võib negatiivselt mõjutada Euroopa turismi
konkurentsivõimet. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Konsulteerimine Pärast 2010. aasta teatise vastuvõtmist hakkas
komisjon koguma liikmesriikide ja turismiala sidusrühmade kaudu teavet
olemasolevate kvaliteedikavade kohta. 2011. aastal korraldati kaks seminari,
mille eesmärk oli kogemuste vahetamine ja mõttevahetus turismiteenuste
võimalike ühtsete kvaliteedipõhimõtete üle. 2011. aasta alguses moodustas
komisjon mitteametliku eksperdirühma, kus osalesid olemasolevate avaliku ja
erasektori kvaliteedikavade juhid ja tarbijate esindajad, et aidata koostada
kontseptsiooni. Valdav osa seminaridel osalenud sidusrühmadest ja mitteametlik
eksperdirühm olid ühel meelel, et ELi algatuses tuleks kasutada alt üles
lähenemisviisi ning et see peaks põhinema liikmesriikide ja tööstusharude
olemasolevatel ja tulevastel algatustel ja nende tunnustamisel. Sidusrühmade
arvamused lahknesid aga selles, millised need ühised põhimõtted olema peaksid.
Samuti väljendati lahknevaid seisukohti keskkonnasäästlikkuse aspektide
kaasamine suhtes koostatavatesse põhimõtetesse. 2011. aasta septembris ja oktoobris viidi läbi
teemakeskne arutelu, et selgitada välja laiema ringi sidusrühmade – Euroopa
peamiste turismiühenduste ja liitude, seotud tööstusharude ühenduste,
tarbijaorganisatsioonide ja liikmesriikide ametiasutuste – arvamused. Kõnealune
konsultatsioon andis sidusrühmade seisukohtade osas sama tulemuse kui eespool
kirjeldatud esialgsed seminarid. Ka liikmesriikidega konsulteeriti komisjoni
turismi nõuandekomitee korrapärastel koosolekutel. Ka nemad väljendasid
erinevaid seisukohti: mõned liikmesriigid olid kindlalt algatuse poolt, aga ei
pooldanud ametiasutuste kohustuslikku osalemist sellise ELi algatuse
juhtimisel, tuues peamiseks põhjuseks selle mittevastavuse subsidiaarsuse
põhimõttega,
õigusliku aluse piirangud ning riigi ametiasutuste piiratud vahendid. Selleks et sidusrühmadega konsulteerimist ja
eksperdiarvamuste kogumist laiendada, korraldas komisjon 2012. aasta jaanuaris
avatud konverentsi. Konverentsi dokumendid ja protokoll on kättesaadavad
komisjoni veebisaidil[16].
Konverentsil peetud arutelud ei toonud esile muudatusi era- ja avaliku sektori
sidusrühmade arvamustes ja seisukohtades. Ajavahemikul 2012. aasta mai kuni juuli
korraldati avalik konsultatsioon ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi Europa
serveris paikneval veebisaidil „Sinu hääl Euroopas” ning e-kirjad saadeti
laiale ringile era- ja avaliku sektori sidusrühmadele ja liikmesriikide
esindajatele. Vastuseid saadi üle 150, nendest üle 90 % laekus kutseühingutelt
ja liitudelt. Ülejäänud 10 % vastanutest olid turismiettevõtjad, nendest
kaks kolmandikku osaleb kvaliteedikavas. Ka turismisektori ametiühingud ja
tarbijate esindajad olid konsultatsiooniprotsessi aktiivselt kaasatud. Enamik
vastajaid nõustus komisjoni probleemiasetusega ja vajadusega ELi tasandi algatuse
järele. Avaliku konsultatsiooni tulemused on avaldatud komisjoni veebisaidil[17]. Poliitikavalikute hindamise raames tehti
taustauuring, milles käsitleti turismiettevõtjate kogemusi kvaliteedikavas
osalemisel. Valimisse kuulunud olemasolevate kvaliteedikavade ja nende
liikmeteks olevate ettevõtete juhtidelt saadud vastused andsid kasulikku teavet
kavandatava algatuse mõju hindamiseks[18]. 2.2. Poliitikavalikute
hindamine Komisjon hindas olemasolevate ja tulevaste
kvaliteedikavade ühtsuse ja selle tulemusena tarbijatele pakutava teabe ühtsuse
parandamist käsitlevaid erinevaid poliitikavalikuid. Kokku kaaluti seitset poliitikavalikut,
millest hindamise käigus käsitleti nelja. Nende hulka kuuluvad järgmised
valikuvõimalused: poliitikat ei muudeta, tööstusharu isereguleerimine ja kaks
ELi meetmeid sisaldavat valikut. Kahes viimases valikus uuriti, milline mõju
oleks teatavate põhimõtete kaasamisel algatusse, näiteks keskkonnasäästlikkuse
aspektidega seonduvad põhimõtted. Iga valikuvõimaluse eeldatava majandusliku,
sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamisel võeti arvesse nende tõhusust
poliitikaeesmärkide täitmisel, kulutõhusust ja kooskõla ELi muude
poliitikameetmetega. Hindamisel pöörati erilist tähelepanu
asjaolule, et turismisektori osalemine kas iseregulatsiooni või ELi sekkumist
käsitlevas valikuvõimaluses oleks vabatahtlik. Suurt tähelepanu pöörati ka
Euroopa turismiteenuste ainulaadsuse ja mitmekesisuse säilitamisele, võttes
arvesse eeskätt turismivaldkonna allsektorite rohkust, mille suhtes Euroopa
turismiteenuste kvaliteedipõhimõtteid saaks rakendada. Hindamine ei päädinud üheainsa valikuvõimaluse
eelistamisega, kuna valikuvõimaluste võrdlemine andis nii üksnes teenuste
kvaliteediga seotud põhimõtteid kui ka muid aspekte (näiteks
keskkonnasäästlikkust) hõlmavate valikuvõimaluste puhul tulemuseks sama
tõhususe, tulemuslikkuse ja ühtsuse. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise
lepingu artiklitel 195 ja 292. 3.2. Subsidiaarsuse ja
proportsionaalsuse põhimõte ELi toimimise lepingu artiklis 195 on
sätestatud, et EL „täiendab liikmesriikide tegevust turismisektoris, eriti
edendades liidu ettevõtjate konkurentsivõimet selles sektoris”. Kooskõlas
subsidiaarsuse põhimõttega oleks kavandatud ELi meede vabatahtlik. Kavandatud
algatusega ei kaotata algatusi, mida liikmesriikides või tööstusharus juba
kasutatakse. ELi meetme võtmist õigustab asjaomase
probleemi piiriülene olemus. See tähendab, et tegemist on piiriülese
olukorraga: turismiteenust pakutakse riigis, kus turist ei ela, ning see piirab
lisaväärtust, mida kvaliteedikavad võivad pakkuda piiriülestele reisijatele,
eelkõige siis, kui reisijad tulevad ELi väljastpoolt. Turismiteenuste kvaliteedi hindamise praegune
olukord (vt punkt 1.2) Euroopas ei soodusta piisavalt võrdsete võimaluste
pakkumist ELi turismisektoris. Turismiteenuste kvaliteedi hindamise kavade
ebaühtlus riiklikul ja piirkondlikul tasandil ajab tarbijat segadusse ja loob
tõkkeid siseturul. Üksi tegutsedes on liikmesriikidel Euroopas
pakutava turismiteenuste kvaliteedi ühtlustamiseks vaid piiratud volitused ja
tegutsemisvabadus. Praeguse seisuga ei ole liikmesriigid alustanud
kvaliteedipõhimõtete koordineerimist turismisektoris ning puuduvad märgid
sellest, et nad teeksid seda tulevikus. Arvestades, et riigi tasandi
olemasolevate avalike kavade hulk on väike, ei tooks selline koostöö kaasa
ulatuslikku piiriülest koostööd. Pealegi ei ole üksikud liikmesriigid praegu
sellises olukorras, kus nad suudaksid parandada muude liikmesriikide erasektori
kavade vahelist ühtsust. Seepärast on ELi tasandi meetmed vajalikud ja
põhjendatud. Lisaks sellele on
tööstusharu võetavad meetmed, isegi kui seda tehakse piiriülesel tasandil,
piiratud teatava allsektoriga (või ehk mõne seotud sektoriga), aga neil puudub
tõeline horisontaalne mõõde. Selle tulemusena on tarbijatele antav teave
ebaühtlane ning kvaliteedikavade ja nende liikmeteks olevate ettevõtjate
võimalused nii ELi siseste kui ka ELi välistee reisijate teavitamiseks on
piiratud. Oodata ei ole ka olukorra muutumist ja seepärast tuleb tegutseda ELi
tasandil. Mastaabist tulenevalt on ELil paremad
võimalused eespool kirjeldatud sektorite ja geograafilise killustatuse
probleemide lahendamiseks. ELi raamistik, millega järgitakse üldist huvi
edendada liidu turismisektori konkurentsivõimet, oleks piiriülese nähtavuse ja
usaldatavuse seisukohalt tõhusam. Seda saab teha, täiendades meetmeid, mida
avaliku ja erasektori turismivaldkonnas osalejad juba rakendavad, neid
julgustades ja luues soodsama keskkonna nende püüdluste ühendamiseks. Euroopa
turismi kvaliteedipõhimõtteid saab ELi meetmete kaudu paremini edendada nii
liikmesriikides reisivate kui ka kolmandatest riikidest saabuvate reisijate
suhtes osana ELi üldisest strateegiast turismi edendamiseks. Suur osa
sidusrühmadest on ELi tasandil koordineeritava ulatusliku tegevuse lisaväärtust
kinnitanud. Ettepanek on vastavuses ka
proportsionaalsuse põhimõttega. Algatuse väljatöötamisel peeti silmas kulude
hoidmist tasemel, mis on vajalik poliitikaeesmärkide saavutamiseks. Kavandatud
kvaliteedipõhimõtete rakendamine eeldab peamiselt organisatsioonilisi muutusi,
mis vajavad vähe investeeringuid ja mis peaksid tasakaalustuma tarbijate
suuremast rahulolust ja ELi täiendavatest meetmetest saadava kasu kaudu. Et tagada liikmesriikide
pädevusest kinnipidamine, soovitatakse, et liikmesriigid koordineeriksid,
jälgiksid ja edendaksid Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete kohaldamist oma
territooriumil koostöös komisjoniga. Nende meetmetega on ettepanek
nõuetekohaselt kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. 3.3. Ettepaneku lühiülevaade 3.3.1 Reguleerimisese
ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus esitatud Euroopa
turismi kvaliteedipõhimõtteid kohaldatakse liidus otse tarbijatele pakutavate
turismiteenuste suhtes ja soovitatakse, et turismivaldkonnas teenuseid pakkuvad
avaliku ja erasektori organisatsioonid neid järgiksid. Algatuse eesmärk on
parandada tarbijatele, eelkõige neile, kes reisivad teise liikmesriiki või
saabuvad ELi kolmandast riigist, suunatud teavet turismiteenuste kvaliteedi
kohta, võimaldades kvaliteeditundlikel tarbijatel teha teadlikumaid otsuseid.
See omakorda suurendab ELi turismiettevõtjate ja eelkõige VKEde motivatsiooni
investeerida täiendavalt kvaliteeti. Selleks püütakse parandada ELi tasandil
turismiteenuste kvaliteedi ühtsust, määrates kindlaks Euroopa tasandi
põhimõtted, mida turismiorganisatsioonidel tuleb täita. Need põhimõtted on
koostatud sidusrühmade välja pakutud kriteeriumide alusel ja neid on hinnatud
avaliku konsultatsiooni käigus. Toimivuse seisukohast on eesmärgiks see, et
algatuse läbivaatamise ajaks järgiks Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtteid
märkimisväärne hulk ELis tegutsevaid turismiorganisatsioone. Algatuse lisaväärtus on mitmetahuline: a)
kõnealuseid põhimõtteid täitvad turismiorganisatsioonid saavad kasu komisjoni
võetavatest edendamis- ja teadlikkust suurendavatest meetmetest. Sellega
suureneb turismiorganisatsioonide nähtavus, mis tugevdab nende suutlikkust
pöörata tähelepanu tarbijatele ja võimaldab neil laiendada oma tegevust
turgudele, kuhu nad muidu ei pääseks, eelkõige kolmandates riikides; b)
tarbijate jaoks seisneb lisaväärtus kinnituses, et olenemata külastatavast
liikmesriigist järgitakse teatavaid Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtteid.
Euroopa turismiteenuste kvaliteedi esiletoomise ja rõhutamisega edendatakse ELi
üldist strateegiat reisijavoogude suurendamiseks Euroopa sees ja Euroopasse,
täiendatakse kolmandate riikide turistide viisanõuete lihtsustamiseks tehtavat
tööd ning bränditakse Euroopat kui jätkusuutlikest ja kvaliteetsetest
turismisihtkohtadest koosnevat kogumit. Lõppkokkuvõttes aitab see parandada sektori
konkurentsivõimet ja suurendab selle suutlikkust luua majanduskasvu ja töökohti
liikmesriikide ja kogu ELi majanduse hüvanguks. 3.3.2 Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete kohaldamine Sektoripõhine
ja geograafiline ulatus Turismiteenuste kvaliteedi ühtsuse
parandamiseks kõikjal ELis võidakse Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtteid
kohaldada ilma allsektoripõhiste piiranguteta kõigi selliste avaliku või
erasektori turismiorganisatsioonide suhtes, kes tegutsevad riiklikul,
piirkondlikul või piiriülesel tasandil ja pakuvad tarbijatele turismiteenuseid
Euroopa Liidus. Koordineerimine, jälgimine ja edendamine Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega
kutsutakse liikmesriike Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtteid omaenda
territooriumil koordineerima, jälgima ja edendama. Samuti soovitatakse liikmesriikidel teha
piiriüleste turismiorganisatsioonide osas omavahel koostööd Samuti kutsutakse
neid tegema koostööd komisjoniga turismi nõuandekomitee raames, et lihtsustada
algatuse jälgimist ja hindamist. Seda saab teha näiteks liikmesriikidele,
tööstusharu esindajatele ja tarbijatele suunatud uuringute abil. Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtjate programmis (COSME, 2014–2020) seatakse
konkreetne eesmärk parandada turismisektoris tegutsevate liidu ettevõtete
konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse raamtingimusi. Eesmärk on parandada
Euroopa kui jätkusuutliku, vastutustundliku ja kvaliteetse sihtkoha mainet ja
kuvandit ning selleks kavatseb komisjon võtta teabe-, teavitamis- ja
edendamismeetmeid (sealhulgas Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete kohta teavet
pakkuva veebisaidi loomine). Komisjon aitab lihtsustada ka parimate tavade ja
kogemuste vahetamist. 3.3.3 Hindamine Käesoleva soovituse rakendamist hinnatakse
kolm aastat pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon
hindab vajadust täiendavate meetmete järele teenuste ühtsema kvaliteedi
tagamiseks turismisektoris. 4. MÕJU EELARVELE Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete edendamiseks
võiks ette näha asjakohased eelarvevahendid ettevõtete ning VKEde
konkurentsivõime programmi kaudu[19]. 2014/0043 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU SOOVITUS Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikleid 195 ja 292, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: 1) Komisjon tunnistab 30. juuni
2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus
Euroopa turismi tegevuskava”[20]
vajadust edendada jätkusuutlikku, vastutustundlikku ja kvaliteetset turismi
osana üldisest eesmärgist, millega püütakse kolmandates riikides kujundada
mainet liidust kui kvaliteetsete turismisihtkohtade kogumist. 2) Majutusasutuste ja
laagriplatside tugev keskkonnatoime ning turismisektori parimate
keskkonnajuhtimise tavade edendamine on liidu tasandil juba konkreetset
käsitlemist leidnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 66/2010[21] ning Euroopa
Parlamendi ja määruse nr 1221/2009 kaudu[22]. 3) Liidus on juba olemas suur
hulk avaliku ja erasektori kvaliteedikavasid, mille eesmärk on pakkuda
tarbijatele turismiteenuste kvaliteeti käsitlevat teavet ja toimida teejuhina
turismivaldkonna töötajatele. Need kavad erinevad märkimisväärselt oma ulatuse,
juhtimisviisi, metoodika ja kriteeriumide poolest. Pealegi piirduvad need kavad
teatavate allsektorite või geograafiliste aladega, mistõttu on turismiteenuste
kvaliteedi hindamine väga killustunud. 4) Praegu kasutusel olevate
kvaliteedikavade killustatuse ja ühtse hindamise puudumise tõttu võib liidu
siseselt või liitu kolmandatest riikidest reisivatel tarbijatel tekkida raskusi
erinevatesse kvaliteedikavadesse kuuluvate teenuste võrdlemisega. Ebaühtsus
piirab tarbijatel tegemast läbinisti teadlikke otsuseid. 5) Praegu kasutusel olevate
kvaliteedikavade ühtse hindamise puudumise tõttu on turismiettevõtjatel olnud
siiani piiratud võimalused teha end tarbijatele nähtavaks ja saada kasu
koordineeritud meetmetest. See puudutab eelkõige mikro- ja väikeseid ettevõtjaid,
kellel sageli puuduvad sobivad vahendid ja ressursid, et tõsta esile nii end
kui ka enda pakutavaid kvaliteetseid teenuseid. 6) Turismisektori
konkurentsivõime edendamiseks tuleb liidu turismiettevõtted muuta kolmandate
riikide kodanike jaoks atraktiivseks. 7) Seepärast on asjakohane
määrata kindlaks Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete kogum, mida tunnistavad
nii tarbijad kui ka turismitööstus. 8) Selleks et hõlmata
võimalikult laia hulka turismitööstuse allsektoreid, tagades samal ajal liidu
turismiteenuste mitmekesisuse säilimise, peaksid Euroopa turismi
kvaliteedipõhimõtted olema üldist laadi, aga pakkuma lisaväärtust kooskõlas
tarbijate ootustega kvaliteetsetele turismiteenustele. 9) Selleks et turismiteenuseid
osutataks rahuldaval tasemel, vajavad turismiala töötajad täidetavate
ülesannetega seotud asjakohast koolitust. Samal põhjusel tuleb koolitustel
osalemine kanda koolitusregistrisse. 10) Selleks et lihtsustada
turismiteenuste kvaliteedi pidevat parandamist, et vastata tarbijate
nõudmistele, on oluline teha tarbijaküsitlusi ja tagada, et tarbijate
kaebustele reageeritakse. 11) Liidu turismiteenuste eheduse
ja mitmekesisuse edendamiseks tuleb tarbijatele anda ajakohastatud teavet
kohalike tavade, pärandi, traditsioonide, teenuste ja toodete kohta. 12) Selleks et suurendada
teadlikkust Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtetest ja saavutada seeläbi
tarbijate usaldus, on väga oluline, et turismiorganisatsioonid annaksid
tarbijatele kõnealuste põhimõtetega seotud teavet ja suuniseid. 13) Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtete
kohaldamise lihtsustamiseks oma territooriumil ja meetmete koordineerimiseks
tuleks liikmesriikidel Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtteid läbipaistval
viisil koordineerida, jälgida ja edendada. 14) Liikmesriikide koostöö on
oluline, et tagada, et rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevad
turismiorganisatsioonid (piiriülesed organisatsioonid) kohaldaksid
vabatahtlikkuse alusel Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtteid. 15) Euroopa turismi
kvaliteedipõhimõtete ühtse kohaldamise ning nende koordineerimise, jälgimise ja
edendamise lihtsustamiseks kõikjal Euroopas kutsutakse liikmesriike vahetama
teavet ja kogemusi. Komisjon peaks hõlbustama sellise teabe vahetamist. 16) Turismisektori
konkurentsivõime edendamisega seotud liikmesriikide tegevuse täiendamiseks on
oluline teavitada tarbijaid Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtetest ja
suurendada nende sellealast teadlikkust asjakohaste edendamis- ja teabemeetmete
abil liidus, aga ka ja eelkõige kolmandates riikides, eesmärgiga edendada liidu
mainet kvaliteetsete turismisihtkohtade kogumina. Selleks et ergutada soodsa
keskkonna loomist turismisektori arendamiseks, on oluline muuta Euroopa turismi
kvaliteedipõhimõtted ka turismiorganisatsioonide jaoks atraktiivseks. Seepärast
on liikmesriikide ja komisjoni koostöö selles küsimuses oluline. 17) Euroopa turismi
kvaliteedipõhimõtete kohaldamise jälgimise ja hindamise lihtsustamisel on
liikmesriikidel oluline roll: nad teavitavad komisjoni Euroopa turismi
kvaliteedipõhimõtete kohaldamisest oma territooriumil, eelkõige turismi
nõuandekomitee koosolekute raames. 18) Selleks et reageerida
kiiresti muutuvatele tingimustele turismiturul ja tagada Euroopa turismi
kvaliteedipõhimõtete lisaväärtus pikas perspektiivis, peaks komisjon jälgima
nende põhimõtete kohaldamist ja hindama käesoleva soovituse rakendamist kolm
aastat pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Samal põhjusel
peaks komisjon hindama ka vajadust täiendavate meetmete järele, et tagada
käesolevas soovituses esitatud eesmärkide saavutamine, SOOVITAB JÄRGMIST: 1. Reguleerimisese ja
reguleerimisala Käesoleva soovitusega kehtestatakse
turismiorganisatsioonidele kohaldamiseks Euroopa turismi kvaliteedipõhimõtted
(edaspidi „põhimõtted”). 2. Mõisted Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi
mõisteid. (a)
„turismiorganisatsioon” – avaliku või erasektori
organisatsioon, mis on asutus liidus ja pakub tarbijatele turismivaldkonna
teenuseid kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või piiriülesel tasandil; (b)
„piiriülene turismiorganisatsioon” –
turismiorganisatsioon, kes tegutseb rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil
või osal territooriumist. 3. Euroopa turismi
kvaliteedipõhimõtted Kui see sobib nende suuruse ja
ärikontseptsiooniga, soovitatakse turismiorganisatsioonidel kohaldada oma
tegevuses järgnevaid põhimõtteid. (a)
Tagada töötajate koolitamine, mis hõlmab järgmist: i) koolitada kõiki töötajaid,
kes osalevad teenuste pakkumises otse tarbijatele, et tagada neile töötajatele
määratud ülesannete rahuldav täitmine; ii) kanda töötajate koolitustel
osalemine selle jaoks loodud registrisse; iii) määrata ametisse
kvaliteedikoordinaator, et tagada ühtne lähenemisviis pakutavate teenuste
kvaliteedijuhtimise suhtes ja asjaomaste töötajate kaasamine
kvaliteediprotsessi; (b)
Kohaldada tarbijate rahulolu käsitlevat poliitikat,
mis hõlmab järgmist: i) luua mehhanism
tarbijakaebuste käsitlemiseks teenuse osutamise kohas või interneti kaudu; ii) tagada kaebustele
viivituseta reageerimine; iii) teha tarbija rahulolu
uuringuid ja võtta arvesse uuringute tulemusi teenuse kvaliteedi parandamiseks; (c)
Vajaduse korral pidada ja järgida dokumenteeritud
puhastus- ja hoolduskava seadmete ja varustuse kohta; (d)
Anda tarbijatele teavet, mis hõlmab järgmist: i) teave kohalike tavade,
pärandi, traditsioonide, teenuste ja toodete kohta; ii) teave pakutavate teenuste
kättesaadavuse kohta; iii) teave pakutavate teenuste
keskkonnasäästlikkuse aspektide kohta; iv) teave põhimõtete kohta; (e)
Tagada kõnealuse teabe õigsus, usaldusväärsus,
selgus ja kättesaadavus vähemalt kõige asjakohasemas võõrkeeles, kui see on
asjakohane koha ja ärikontseptsiooni seisukohast. 4. Liikmesriikide
tegevus 41. Liikmesriikidel tuleks koordineerida, jälgida ja edendada
põhimõtete kohaldamist oma territooriumil. Selleks kutsutakse liikmesriike (a)
jälgima, kuidas turismiorganisatsioonid kohaldavad
punktis 3 esitatud põhimõtteid; (b)
koordineerima teiste liikmesriikidega põhimõtete ja
nende kohaldamisega seonduvat tegevust; (c)
edendama põhimõtteid turismiorganisatsioonide
hulgas; (d)
tagama koostöös teiste liikmesriikidega, et
turismiorganisatsioonidel on põhimõtete kohta piisavalt teavet ja suuniseid; (e)
tegema üksteisega koostööd, et
turismiorganisatsioonidel oleks põhimõtteid lihtsam kohaldada. 4.2. Samuti soovitatakse, et
liikmesriikide tegevus oleks läbipaistev. 5. Liikmesriikide ja
komisjoni koostöö Liikmesriike kutsutakse teavitama
komisjoni punktis 4 osutatud tegevusmeetmetest ja tegema komisjoniga koostööd
meetmete jälgimiseks ja hindamiseks ning samuti teadlikkuse suurendamist ja
edendamismeetmeid käsitlevate algatuste osas. 6. Jälgimine ja hindamine 6.1. Komisjon peaks
hindama käesoleva soovituse rakendamist hiljemalt [kuupäev
kindlaks määramisel: kolm aastat pärast soovituse avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas] 6.2. Samuti peaks komisjon hindama
vajadust täiendavate meetmete järele, et parandada liikmesriikides pakutavate
turismiteenuste kvaliteedi ühtsust vastavalt käesolevas soovituses esitatule. 7. Lõppsätted Käesolev soovitus avaldatakse Euroopa
Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] Reisi- ja turismiteenuste tavapakkujad (hotellid, restoranid,
reisibürood, autorent, tšarterlennuettevõtjad, reisibussid, ristluslaevad jne),
kes pakuvad oma tooteid ja teenuseid otse külastajatele. [2] Eelkõige turustus, ehitus, transpordiettevõtted (lennu-,
raudtee-, mere-, bussitransport jne) ja kultuurisektor (kultuuri- ja
loomemajandus). [3] WTTC (World Travel and Tourism Council) 2012
http://www.wttc.org/site_media/uploads/downloads/european_union2012.pdf [4] Maailma Turismiorganisatsiooni
(UNWTO) baromeeter, mai 2012. [5] Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 6 punkt d.
Lisaks on ELi toimimise lepingu artiklis 195 sätestatud: „Seetõttu on liidu
tegevuse eesmärk: a) ergutada soodsa keskkonna loomist selle sektori
ettevõtjate arendamiseks; b) edendada koostööd liikmesriikide vahel, eriti
heade kogemuste vahetamise teel”. [6] „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus
Euroopa turismi tegevuskava” KOM(2010) 352 (lõplik). [7] P7_TA-PROV(2011)0407 –
Euroopa Parlamendi resolutsioon 2709/2011 Euroopa kui maailma soosituima
turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta. [8] Ecorys (2009), lk 2. [9] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1177_et.htm [10] Teatises COM (2010)352 nähakse ette Euroopa kaubamärgi
loomine, et täiendada riikliku ja piirkondliku tasandi meetmeid ning võimaldada
Euroopa sihtkohtadel end teistest rahvusvahelistest sihtkohtadest eristada (18.
meede). [11] Seda tehakse sihtotstarbelise toetuse abil koostöös
Euroopa reisikomisjoniga. Üldeesmärk on määrata kindlaks Euroopat kui sihtkoha
edendamist käsitlev kaubamärgi- ja turustusstrateegia
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/international/index_en.htm [12] COM(2012) 649 (final). [13] Praegu ei vaja 42 riigi ja piirkonna kodanikud ELi
reisimiseks viisat. Kariibi mere ja Vaikse ookeani saartel asuva 16 riigi
kodanikud peaksid varsti saama Schengeni alale siseneda ilma viisata. Eesmärk
on lihtsustada nende riikide kodanike jaoks reisimist Schengeni alale, samuti
Küprosele, Bulgaariasse ja Rumeeniasse. Komisjoni ettepaneku kohaselt on
viisavabastus tänu viisanõudest loobumise lepingutele vastastikune ja see
võimaldab igal ELi kodanikul sõita nimetatud riikidesse viisavabalt.
http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1179_et.htm?locale=en [14] Siiski on olemas üldised ELi tarbijakaitset käsitlevad
õigusaktid, näiteks direktiiv 2011/83/EL tarbijaõiguste kohta. [15] Estimated Impacts of possible Options and Legal
Instruments of the Umbrella European Tourism Quality Label, september 2012,
elektrooniliselt kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=7655,
edaspidi CEPS (2012). [16] http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=5642 [17] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/public-consultation-etq/index_en.htm [18] Euroopa Poliitikauuringute Keskus (2012) [19] Määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja
keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020), määrus
(EL) nr 1287/2013, ELT L 347, lk 33. [20] KOM(2010) 352 (lõplik). [21] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 66/2010, 25.
november 2009, ELi ökomärgise kohta (ELT L 27, 30.1.2010, lk 1). [22] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2009,
25. november 2009, organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse
keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse
kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja
2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).