This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019L0878
Directive (EU) 2019/878 of the European Parliament and of the Council of 20 May 2019 amending Directive 2013/36/EU as regards exempted entities, financial holding companies, mixed financial holding companies, remuneration, supervisory measures and powers and capital conservation measures (Text with EEA relevance.)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/878, 20. mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (EMPs kohaldatav tekst)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/878, 20. mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (EMPs kohaldatav tekst)
PE/16/2019/REV/1
ELT L 150, 7.6.2019, p. 253–295
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 28/12/2020
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 103 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 104 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 105 punkt (d) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 108 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 131 lõige 11 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 131 lõige 13 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 131 lõige 16 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 131 lõige 17 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 132 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 92 lõige 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 97 lõige 1 punkt (b) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 97 lõige 1 Tekst | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 98 lõige 1 punkt (j) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Repeal | artikkel 99 lõige 2 punkt (b) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 104a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 104b | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 104c | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 109 lõige 4 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 109 lõige 5 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 109 lõige 6 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 115 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 116 lõige 1a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 116 lõige 6 lõik | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 117 lõige 5 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 117 lõige 6 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 125 lõige 1 lõik | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 128 lõik 2 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 128 lõik 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 128 lõik 4 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 131 lõige 2a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 131 lõige 5a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 141a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 141b | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 141c | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 21a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 21b | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 3 lõige 1 punkt 60 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 3 lõige 1 punkt 61 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 3 lõige 1 punkt 62 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 3 lõige 1 punkt 63 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 3 lõige 1 punkt 64 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 3 lõige 1 punkt 65 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 3 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 47 lõige 1a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 47 lõige 2a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 56 punkt (h) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 58a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 63 lõige 1 lõik | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 64 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 66 lõige 1 punkt (e) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 67 lõige 1 punkt (q) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 8 lõige 5 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 88 lõige 1 lõik | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 89 lõige 6 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 9 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 9 lõige 4 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 91 lõige 12 punkt (f) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 92 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 94 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 94 lõige 4 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 94 lõige 5 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 94 lõige 6 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 94 lõige 7 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 97 lõige 4 lõik | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 97 lõige 4a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 97 lõige 6 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 98 lõige 5a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | artikkel 98 lõige 8 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | peatükk 161 lõige 10 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Lisamine | peatükk 1a artikkel 159a | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 10 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 104 lõige 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 104 lõige 2 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 109 lõige 2 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 109 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 111 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 113 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 119 lõige 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 120 lõige 2 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 129 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 130 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 10 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 12 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 14 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 15 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 18 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 3 lõik 2 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 5 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 7 Tekst | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 8 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 lõige 9 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 131 Tekst | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 133 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 134 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 136 lõige 3 Tekst | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 136 lõige 7 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 14 lõige 2 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 141 lõige 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 141 lõige 2 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 141 lõige 3 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 141 lõige 4 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 141 lõige 5 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 141 lõige 6 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 142 lõige 1 lõik 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 143 lõige 1 punkt (c) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 146 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 18 punkt (d) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 2 lõige 5 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 2 lõige 6 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 23 lõige 1 punkt (b) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 4 lõige 8 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 47 lõige 2 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 56 punkt (g) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 57 lõige 1 lause 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 64 lõige 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 74 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 75 lõige 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 8 lõige 2 punkt (a) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 8 lõige 2 punkt (b) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 84 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 85 lõige 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 91 lõige 1 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 91 lõige 7 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 91 lõige 8 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 92 lõige 2 lause | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 92 lõige 2 punkt (aa) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 94 lõige 1 punkt (l) PT (i) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 94 lõige 1 punkt (m) | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 94 lõige 2 | 27/06/2019 | |
Modifies | 32013L0036 | Asendamine | artikkel 98 lõige 5 | 27/06/2019 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32019L0878R(01) | (NL) | |||
Corrected by | 32019L0878R(02) | (NL) | |||
Corrected by | 32019L0878R(03) | ||||
Corrected by | 32019L0878R(04) | (PL) | |||
Corrected by | 32019L0878R(05) | (BG, CS, DA, DE, LT, HU, NL) | |||
Modified by | 32021L0338 | Asendamine | artikkel 2 lõige 1 | 28/12/2020 |
7.6.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 150/253 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2019/878,
20. mai 2019,
millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (1)
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 (5) võeti vastu aastatel 2007–2008 puhkenud finantskriisidele reageerimiseks. Need seadusandlikud meetmed on märkimisväärselt kaasa aidanud liidu finantssüsteemi tugevdamisele ning parandanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastupanuvõimet võimalike tulevaste šokkide suhtes. Kuigi meetmed olid väga põhjalikud, ei käsitletud neis krediidiasutuste ja investeerimisühingute kõiki nõrku kohti. Samuti laienes mõnele algselt kavandatud meetmele läbivaatamisklausel ning mõned meetmed ei olnud sujuva rakendamise võimaldamiseks piisavalt üksikasjalikud. |
(2) |
Käesoleva muutmisdirektiivi eesmärk on käsitleda küsimusi seoses direktiivi 2013/36/EL sätetega, mille puhul on ilmnenud, et need ei ole piisavalt selged ja mida on seetõttu mitmeti tõlgendatud, või mis on leitud olevat teatavate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks liiga koormavad. Samuti sisaldab see direktiivi 2013/36/EL kohandusi, mida on vaja pärast muude asjakohaste liidu õigusaktide, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (6) vastuvõtmist või paralleelset määruse (EL) nr 575/2013 muutmise ettepanekut. Lisaks ühtlustatakse muudatusettepanekute kaudu praegust õigusraamistikku rahvusvaheliste arengusuundumustega, et edendada erinevate jurisdiktsioonide sidusust ja võrreldavust. |
(3) |
Finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad võivad olla pangandusgruppide emaettevõtjad ning usaldatavusnõuete kohaldamine on nõutav selliste valdusettevõtjate konsolideeritud finantsseisundi põhjal. Kuna selliste valdusettevõtjate kontrolli all olev krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda alati tagada vastavust nõuetele konsolideeritud alusel kogu konsolideerimisgrupi ulatuses, on vaja, et teatavad finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad arvatakse direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaste järelevalvevolituste otsesesse kohaldamisalasse, et tagada vastavus nõuetele konsolideeritud alusel. Seega tuleks ette näha spetsiaalne heakskiidumenetlus ja otsesed järelevalvevolitused teatavate finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate suhtes, et tagada, et neid valdusettevõtjaid saab käsitada otseselt vastutavana konsolideeritud usaldatavusnõuete täitmise tagamise eest, ilma et nende suhtes tuleks kohaldada täiendavaid usaldatavusnõudeid individuaalsel alusel. |
(4) |
Teatavate finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate heakskiitmine ja järelevalve ei tohiks takistada konsolideerimisgruppidel otsustada seada konsolideerimisgrupis sisse konkreetne sisekord ja kehtestada ülesannete jaotus selliselt, nagu nad peavad sobivaks, et tagada vastavus konsolideeritud nõuetele, ja ei tohiks takistada otsese järelevalve teostamist nende konsolideerimisgruppi kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute üle, kes kindlustavad usaldatavusnõuete täitmise konsolideeritud alusel. |
(5) |
Konkreetsete asjaolude korral võib finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja, kes asutati ettevõttes osaluse omamiseks, heakskiitmisest vabastada. Kuigi nenditakse, et vabastatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja võib oma tavapärase äritegevuse käigus teha otsuseid, ei tohiks ta teha juhtimisalaseid, tegevusalaseid või finantsotsuseid, mis mõjutavad konsolideerimisgruppi või konsolideerimisgrupi tütarettevõtjat, kes on krediidiasutus või investeerimisühing või finantseerimisasutus. Selle nõude järgimise hindamisel peaks pädev asutus võtma arvesse äriühinguõiguse kohaseid asjakohaseid nõudeid, mida finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja peab järgima. |
(6) |
Konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele usaldatakse peamised konsolideeritud järelevalvega seotud tööülesanded. Seetõttu on vajalik, et konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on sobival viisil kaasatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmisesse ja järelevalvesse. Kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja asutamisliikmesriigis ei ole konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ühtlasi pädev asutus, siis tuleks heakskiit anda nende kahe asutuse ühise otsusega. Samuti peaks Euroopa Keskpank nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (7) kohase krediidiasutuste emaettevõtjate konsolideeritud järelevalve tegemise ülesande raames täitma oma ülesandeid seoses finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmise ja järelevalvega. |
(7) |
Komisjoni 28. juuli 2016. aasta aruandest „Tasustamisnõuete hindamine direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 alusel“ („komisjoni 28. juuli 2016. aasta aruanne“) ilmnes, et mõned direktiivis 2013/36/EL sätestatud põhimõtted, nimelt edasilükkamise ja finantsinstrumentides väljamaksmise nõuded, on väikestele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele liiga koormavad ega vasta nendega saavutatavale usaldatavusnõuetealasele kasule. Samalaadselt leiti, et nende nõuete kohaldamise kulud ületavad väikest muutuvtasu saavate töötajate puhul neist usaldatavusnõuetest tõusvat kasu, kuna muutuvtasu selline osakaal ei pane töötajaid üldse või eriti liigseid riske võtma. Seega on vaja väikesed krediidiasutused ja investeerimisühingud ning väikest muutuvtasu saavad töötajad direktiivis 2013/36/EL sätestatud edasilükkamise ja finantsinstrumentides väljamaksmise põhimõtete täitmisest vabastada, kuigi tavapäraselt tuleks kõikidelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõuda kõikide põhimõtete kohaldamist kõikide ametialases tegevuses oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili mõjutavate töötajate suhtes. |
(8) |
Järelevalvealase ühtsuse ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrdsete tingimuste tagamiseks, samuti kõikjal liidus hoiustajate, investorite ja tarbijate kaitsmiseks on vaja selgeid, sidusaid ja ühtlustatud kriteeriume, mille alusel määrata kindaks need väikesed krediidiasutused ja investeerimisühingud ning muutuvtasu madal tase. Samal ajal on sobiv jätta liikmesriikidele teatav paindlikkus vajaduse korral rangema korra kehtestamiseks. |
(9) |
Meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 157. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kõnealust põhimõtet järjepidevalt kohaldama. Seepärast peaksid nad kasutama sooneutraalset tasustamispoliitikat. |
(10) |
Tasustamisnõuete eesmärk on edendada krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist, viies kooskõlla nii krediidiasutuste ja investeerimisühingute kui ka nende töötajate pikemaajalised huvid, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili („oluliste riskide võtjad“). Samal ajal võidakse tütarettevõtjate suhtes, kes ei ole krediidiasutused või investeerimisühingud ning kelle suhtes seetõttu ei kohaldata direktiivi 2013/36/EL individuaalselt, kohaldada muid tasustamisnõudeid kooskõlas asjaomaste valdkondlike õigusaktidega, mis peaksid olema ülimuslikud. Seetõttu ei tuleks käesolevas direktiivis sätestatud tasustamisnõudeid reeglina konsolideeritud alusel selliste tütarettevõtjate suhtes kohaldada. Õigusliku arbitraaži vältimiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestatud tasustamisnõudeid siiski kohaldada konsolideeritud alusel töötajate suhtes tütarettevõtjates, kes osutavad spetsiifilisi teenuseid, nagu vara haldamine ja portfelli valitsemine või korralduste täitmine, millega sellised töötajad on volitatud, sõltumata sellise volituse vormist, täitma ametialaseid ülesandeid, mille tõttu saab nad kvalifitseerida „oluliste riskide võtjaks“ pangandusgrupi tasandil. Sellised volitused peaksid hõlmama delegeerimis- või allhankekokkulepete sõlmimist selliste töötajatega tütarettevõtjate ja teise krediidiasutuse või investeerimisühingu vahel samas konsolideerimisgrupis. Liikmesriike ei tohiks takistada kohaldamast käesolevas direktiivis sätestatud tasustamisnõudeid konsolideeritud alusel suurema tütarettevõtjate ja nende töötajate kogumi suhtes. |
(11) |
Direktiivis 2013/36/EL nõutakse, et olulise osa, ja igal juhul vähemalt 50 % mis tahes muutuvkomponendist, moodustaks tasakaalustatud kogum, kuhu kuuluvad olenevalt asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu õiguslikust vormist aktsiad või samaväärsed osalused, või börsil noteerimata krediidiasutuse või investeerimisühingu puhul aktsiatega seotud instrumendid või muud samaväärsed mitterahalised instrumendid, ning võimaluse korral muud teatavatele tingimustele vastavad esimese või teise taseme instrumendid. Selle põhimõtte kohaselt saavad aktsiatega seotud instrumente kasutada üksnes börsil noteerimata krediidiasutused ja investeerimisühingud ning börsil noteeritud krediidiasutused ja investeerimisühingud on kohustatud kasutama aktsiaid. Komisjoni 28. juuli 2016. aasta aruandes leiti, et aktsiate kasutamisega võib börsil noteeritud krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks kaasneda märkimisväärne halduskoormus ja kulu. Samas on usaldatavuse valdkonnas võimalik saavutada samaväärne kasu seeläbi, et börsil noteeritud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel lubatakse kasutada aktsiatega seotud instrumente, mille väärtus muutub sarnaselt aktsiate väärtusega. Seega tuleks aktsiatega seotud instrumentide kasutamise võimalus anda ka börsil noteeritud krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. |
(12) |
Järelevalvealasel läbivaatamisel ja hindamisel tuleks arvesse võtta krediidiasutuste ja investeerimisühingute suurust, struktuuri ja sisemist ülesehitust ning nende tegevuse olemust, ulatust ja keerukust. Kui erinevatel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on sarnane riskiprofiil, näiteks seetõttu, et neil on sarnane ärimudel või krediidiriski geograafiline asukoht, või nad on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed, peaks pädevatel asutustel olema võimalik kohandada läbivaatamise ja hindamise protsessi metoodikat nii, et saab käsitleda sama riskiprofiiliga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ühiseid omadusi ja riske. Selline kohandamine ei tohiks siiski takistada pädevatel asutustel võtta nõuetekohaselt arvesse iga krediidiasutust või investeerimisühingut mõjutavaid konkreetseid riske ega muuta võetud meetme krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist laadi. |
(13) |
Pädevate asutuste kehtestataval täiendavate omavahendite nõudel on krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite üldise taseme kujundamisel suur mõju ning see on turuosaliste jaoks oluline, sest kehtestatud täiendavate omavahendite nõue mõjutab dividendimaksete, preemiamaksete ja täiendavate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide maksete piirangute käivitamise aega. Selleks et tagada sätete ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides ja siseturu nõuetekohane toimimine, tuleks täiendavate omavahendite nõude kehtestamise tingimused selgelt kindlaks määrata. |
(14) |
Pädevate asutuste kehtestatav täiendavate omavahendite nõue peaks olema seotud krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetse olukorraga ning olema nõuetekohaselt põhjendatud. Täiendavate omavahendite nõudeid võib kehtestada selleks, et käsitleda riske või riski elemente, mis on määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud omavahendite nõuete kohaldamisalast sõnaselgelt välja jäetud või mille puhul ei ole need nõuded sõnaselgelt kohaldatavad, üksnes sellises ulatuses, mis on vajalik krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetset olukorda arvestades. Need nõuded tuleks asjaomases omavahendite nõuete hierarhias paigutada asjaomaste minimaalsete omavahendite nõuetest ettepoole ja kombineeritud puhvri nõudest või asjakohasel juhul finantsvõimenduse määra puhvri nõudest tahapoole. Asjaolu, et täiendavate omavahendite nõue on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine, peaks takistama selle kasutamist makrotasandi usaldatavusriskide ja süsteemsete riskide käsitlemise vahendina. See ei tohiks siiski takistada pädevatel asutustel käsitleda muu hulgas täiendavate omavahendite nõuete abil eri krediidiasutuste või investeerimisühingute riske, mis tulenevad nende tegevusest, kaasa arvatud riske, mis kajastavad teatavate majandus- või turuarengute mõju konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. |
(15) |
Finantsvõimenduse määra nõue kehtib paralleelselt riskipõhiste omavahendite nõuetega. Seega tuleks ülemäärase finantsvõimenduse riski maandamiseks pädevate asutuste poolt kehtestatavad täiendavate omavahendite nõue liita minimaalse finantsvõimenduse määra nõudega, mitte riskipõhiste omavahendite miinimumnõudega. Lisaks peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud saama oma finantsvõimenduse nõude täitmiseks kasutatavaid esimese taseme põhiomavahendeid kasutada ka oma riskipõhiste omavahendite nõuete, sealhulgas kombineeritud puhvri nõude täitmiseks. |
(16) |
Pädevatel asutustel peaks olema võimalik anda suunistega krediidiasutusele või investeerimisühingule teada sellise kapitali igast muudatusest, mis ületab asjakohaseid minimaalsete omavahendite nõudeid, asjakohast täiendavate omavahendite nõuet ning asjakohasel juhul kombineeritud puhvri nõuet või finantsvõimenduse määra puhvri nõuet ja mille omamist nad selliselt krediidiasutuselt või investeerimisühingult tulevikku arvestavate stressistsenaariumitega toimetulekuks eeldavad. Kuna see suunis on kapitalieesmärk, tuleks seda käsitada asjakohastest minimaalsete omavahendite nõuetest, asjakohasest täiendavate omavahendite nõudest ja kombineeritud puhvri nõudest või asjakohasel juhul finantsvõimenduse puhvri nõudest eespool olevana. Kui selle eesmärgini ei jõuta, ei peaks see põhjustama direktiivis 2013/36/EL sätestatud väljamaksete piiranguid. Võttes arvesse, et täiendavate omavahendite suunis kajastab järelevalvealaseid ootusi, ei tohiks ei direktiivis 2013/36/EL ega määruses (EL) nr 575/2013 näha selle suunisega seoses ette kohustuslikku teabe avaldamist, ent ka mitte keelata pädevatel asutustel taotleda suunise avaldamist. Kui krediidiasutus või investeerimisühing jätab kapitalieesmärgi korduvalt täitmata, siis peaks pädeval asutusel olema õigus kohaldada järelevalvemeetmeid ja vajaduse korral kehtestada täiendavate omavahendite nõudeid. |
(17) |
Direktiivi 2013/36/EL sätted kauplemisportfellivälisest tegevusest tuleneva intressiriski kohta on seotud määruse (EL) nr 575/2013 asjakohaste sätetega, mille jaoks krediidiasutused ja investeerimisühingud vajavad pikemat rakendusperioodi. Kauplemisportfellivälisest tegevusest tuleneva intressiriski nõuete kohaldamise ühtlustamiseks tuleks käesoleva direktiivi asjaomaste sätete täitmiseks vajalikke sätteid kohaldada samast kuupäevast kui määruse (EL) nr 575/2013 asjaomaseid sätteid. |
(18) |
Selleks et ühtlustada kauplemisportfellivälisest tegevusest tuleneva intressiriski arvutamist olukorras, kus krediidiasutuste ja investeerimisühingute sisesüsteemides kõnealust riski rahuldavalt ei mõõdeta, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (8) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve) („Euroopa Pangandusjärelevalve“) poolt välja töötatud regulatiivsed tehnilised standardid, et kujundada välja standardmeetod sellise riski hindamiseks. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. |
(19) |
Selleks et pädevad asutused suudaksid paremini tuvastada, milliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahju võib kauplemisportfellivälistes tegevustes osutuda võimaliku intressimäärade muutumise tulemusel ülemääraseks, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Pangandusjärelevalve poolt välja töötatud regulatiivsed tehnilised standardid. Nendes regulatiivsetes tehnilistes standardites tuleks täpsustada järgmine: kuus järelevalvealast šokistsenaariumi, mida kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kasutama omavahendite majandusliku väärtuse muutumise arvutamiseks; ühised eeldused, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad rakendama oma sisesüsteemides omavahendite majandusliku väärtuse arvutamiseks ning arvestades võimalikku vajadust erikriteeriumide järele, et tuvastada krediidiasutused ja investeerimisühingud, mille puhul võiks pärast intressimäärade muutustest tingitud netointressitulu langust olla õigustatud järelevalvemeetmed; ning millal on tegemist märkimisväärse vähenemisega. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. |
(20) |
Võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamisega on väga tähtis finantssüsteemi stabiilsuse ja usaldusväärsuse säilitamiseks. Krediidiasutuse või investeerimisühingu rahapesus ja terrorismi rahastamises osalemise paljastamisel võib olla mõju tema elujõulisusele ja finantssüsteemi stabiilsusele. Koos asutuste ja organitega, kes vastutavad rahapesuvastaste sätete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/849, (9) on ka tegevuslubade andmise ja usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eest vastutavatel pädevatel asutustel tähtis roll puuduste tuvastamisel ja nende eest karistuste määramisel. Seepärast peaksid sellised pädevad asutused võtma rahapesu ja terrorismi rahastamisega seonduvaid kaalutlusi järjepidevalt arvesse oma asjakohases järelevalvetegevuses, sealhulgas järelevalvealase hindamise ja läbivaatamise protsessides, krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtimise korralduse, protseduuride ja eri kordade piisavuse hindamistes ning juhtorgani liikmete sobivuse hindamistes, teatama tuvastatud asjaoludest vastavalt rahapesuvastaste sätete järgimise eest vastutavatele asjakohastele asutustele ja organitele ning võtma vajaduse korral järelevalvemeetmeid kooskõlas oma volitustega direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013alusel. Teabe esitamisel tuleks tugineda asjaoludele, mis on ilmnenud selliste pädevate asutuste vastutusalasse kuuluvate tegevusloa andmise, heakskiitmise ja läbivaatamisprotsesside käigus, ning direktiivi (EL) 2015/849 järgimise eest vastutavatelt asutustelt ja organitelt saadud teabele. |
(21) |
Üks liidus finantskriisist saadud olulisi õppetunde oli vajadus tagada piisav institutsiooniline ja poliitiline raamistik, et hoida ära ja käsitleda tasakaalustamatusi liidus. Pidades silmas viimaseid institutsioonilisi arenguid liidus, on makrotasandi usaldatavusnõuete raamistiku põhjalik läbivaatamine õigustatud. |
(22) |
Direktiiv 2013/36/EL ei tohiks takistada liikmesriikidel rakendada riigisisese õiguse meetmeid, mis on mõeldud finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamiseks, muu hulgas näiteks laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhte piirangute, võla ja sissetuleku suhte piirangute ning võla teenindamise kulude ja sissetuleku suhte piirangute kehtestamine ning muud laenuandmise standardeid käsitlevad meetmed. |
(23) |
Selleks et tagada, et vastutsüklilised kapitalipuhvrid kajastavad piisavalt krediidi ülemäärase kasvu riski pangandussektorile, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutama krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhised puhvrid, mis põhineksid kaalutud keskmisel vastutsüklilise puhvri määral, mida kohaldatakse riikides, kus nende krediidiriski positsioonid võetakse. Iga liikmesriik peaks seega määrama asutuse, kes vastutab selles liikmesriigis vastutsüklilise puhvri suuruse kehtestamise eest. Puhvri suuruse määramisel tuleks võtta arvesse krediidimahu kasvu ning laenude ja sisemajanduse koguprodukti (SKP) suhte muutusi kõnealuses liikmesriigis, samuti muid finantssüsteemi stabiilsust ohustavate riskide seisukohast olulisi muutujaid. |
(24) |
Liikmesriikidel peaks olema võimalik nõuda, et teatavad krediidiasutused ja investeerimisühingud hoiaksid lisaks kapitali säilitamise puhvrile ja vastutsüklilisele kapitalipuhvrile süsteemse riski puhvrit, et ennetada ja maandada makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riske või süsteemseid riske, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) nr 575/2013 ega direktiiviga 2013/36/EL, nimelt finantssüsteemi häire riski, millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed finantssüsteemile ja konkreetse liikmesriigi reaalmajandusele. Süsteemse riski puhvri määra tuleks kohaldada kõigi riskipositsioonide või riskipositsioonide alamrühmade suhtes ja kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute või nende ühe või mitme allüksuse suhtes, kui krediidiasutuste ja investeerimisühingute majandustegevuses esineb sarnane riskiprofiil. |
(25) |
Oluline on ühtlustada ametiasutuste koordineerimismehhanismi, tagada selge vastutusvaldkondade jaotus, lihtsustada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikavahendite aktiveerimist ja laiendada makrotasandi usaldatavusnõuete töövahendeid, et tagada, et ametiasutustel oleks võimalik tegeleda süsteemsete riskidega õigel ajal ja tõhusalt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1092/2010 (10) asutatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult oodatakse olulise rolli võtmist makrotasandi usaldatavusmeetmete koordineerimisel ning liikmesriikides kavandatud makrotasandi usaldatavusmeetmeid käsitleva teabe edastamisel, eriti vastuvõetud makrotasandi usaldatavusmeetmete oma veebisaidil avaldamise kaudu ja kavandatud makrotasandi usaldatavusmeetmetest teatamise järgselt toimuva ametiasutuste vahelise teabejagamise kaudu. Selleks et tagada sobiv poliitiliste meetmete võtmine liikmesriikides, jälgib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eeldatavalt liikmesriikide makrotasandi usaldatavusnõuete alaste poliitikameetmete piisavust ja järjepidevust, muu hulgas jälgides seda, kas vahendeid kasutatakse sidusal ja mittekattuval viisil. |
(26) |
Asjaomased pädevad või määratud asutused peaksid vältima direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud makrotasandi usaldatavusmeetmete dubleerivat või ebajärjekindlat kasutamist. Eelkõige peaksid asjaomased pädevad või määratud asutused nõuetekohaselt kaaluma seda, kas direktiivi 2013/36/EL artikli 133 kohaselt võetud meetmed dubleerivad muid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 124, 164 või 458 kohaseid olemasolevaid või tulevasi meetmeid või on nendega vastuolus. |
(27) |
Pädevad või määratud asutused peaksid saama konsolideerimisgrupi struktuurist tingitud riskide laadi ja jaotumise alusel kindlaks määrata muude süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri kohaldamise tasandi(d). Mõnel juhul võib olla asjakohane, et pädev või määratud asutus kehtestaks muu süsteemselt olulise ettevõtja puhvri ainult allpool kõrgeimat konsolideerimistasandit. |
(28) |
Vastavalt Baseli pangandusjärelevalve komitee poolt globaalsete süsteemselt oluliste pankade jaoks avaldatud hindamismetoodikale näitavad krediidiasutuse või investeerimisühingu jurisdiktsiooniülesed nõuded ja kohustused selle globaalset süsteemselt olulisust ja mõju, mis selle maksejõuetusel võib olla ülemaailmsele finantssüsteemile. Need näitajad kajastavad konkreetseid mureküsimusi, mis puudutavad näiteks suuremaid raskusi olulise piiriülese tegevusega krediidiasutuste ja investeerimisühingute kriisilahenduse koordineerimisel. Edusammude tegemine kriisilahenduse suhtes ühise lähenemisviisi võtmisel tulenevalt ühtsete reeglite tugevdamisest ja ühtse kriisilahenduskorra loomisest on märkimisväärselt parandanud suutlikkust tagada piiriüleste konsolideerimisgruppide puhul korrakohane kriisilahendus pangandusliidus. Seepärast ja ilma et see piiraks pädevate või määratud asutuste suutlikkust teha järelevalvealaseid otsuseid, tuleks arvutada neid edusamme kajastav alternatiivne punktisumma ning pädevad või määratud asutused peaksid võtma seda punktisummat arvesse krediidiasutuste süsteemse olulisuse hindamisel, ilma et see mõjutaks Baseli pangandusjärelevalve komiteele rahvusvaheliste näitajate kindlaksmääramiseks esitatavaid andmeid. Euroopa Pangandusjärelevalve peaks töötama välja ajakohastatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada täiendav globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodika, et võimaldada ühtse kriisilahenduskorra kontekstis tunnistada integreeritud Euroopa kriisilahendusraamistiku eripärasid. Seda metoodikat tuleks kasutada üksnes globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhvri kalibreerimiseks. Komisjon peaks need regulatiivsed tehnilised standardid võtma vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. |
(29) |
Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt parendada ja täpsustada juba kehtivaid liidu õigusakte, millega tagatakse krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ühtsete usaldatavusnõuete kohaldamine kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(30) |
Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (11) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud. |
(31) |
Seepärast tuleks direktiivi 2013/36/EL vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 2013/36/EL muutmine
Direktiivi 2013/36/EL muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 2 lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega: „5. Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmise suhtes:
6. Käesoleva artikli lõike 5 punktis 1 ja punktides 3–24 osutatud üksusi käsitatakse artikli 34 ja VII jaotise 3. peatüki kohaldamisel finantseerimisasutustena. (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).“" |
2) |
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
|
3) |
Artikli 4 lõige 8 asendatakse järgmisega: „8. Liikmesriigid tagavad, et kui kriisilahenduseks on volitatud asutused, kes ei ole pädevad asutused, siis teevad sellised asutused pädevate asutustega tihedat koostööd ning konsulteerivad pädevate asutustega kriisilahenduse kavade ettevalmistamisel ja kõikidel muudel juhtudel, kui koostöö ja konsulteerimine on ette nähtud käesolevas direktiivis, direktiivis 2014/59/EL või määruses (EL) nr 575/2013.“ |
4) |
Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
|
5) |
Artiklisse 9 lisatakse järgmised lõiked: „3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja Euroopa Pangandusjärelevalvet riigisisestest õigusaktidest, millega sõnaselgelt lubatakse muudel ettevõtjatel kui krediidiasutustel tegeleda avalikkuselt hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite kaasamisega. 4. Käesoleva artikli kohaselt ei tohi liikmesriigid vabastada krediidiasutusi käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisest.“ |
6) |
Artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Tegevuskava, organisatsiooniline ülesehitus ja juhtimise korraldus 1. Liikmesriigid nõuavad, et igale tegevusloa taotlusele lisataks tegevuskava, milles esitatakse kõik kavandatavad tegevusvaldkonnad ja kõnealuse krediidiasutuse organisatsiooniline ülesehitus, sealhulgas andmed kosnolideerimisgruppi kuuluvate emaettevõtjate, finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate kohta. Samuti nõuavad liikmesriigid, et tegevusloa taotlusele lisataks artikli 74 lõikes 1 osutatud kordade, protsesside ja mehhanismide kirjeldus. 2. Pädevad asutused keelduvad krediidiasutusele tegevuse alustamiseks loa andmisest, välja arvatud juhul, kui nad on veendunud, et artikli 74 lõikes 1 osutatud korraldus, protseduurid ja kord võimaldavad krediidiasutuse usaldusväärset ja tõhusat riskijuhtimist.“ |
7) |
Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Pädevad asutused keelduvad krediidiasutusele tegevuse alustamiseks loa andmisest, kui nad krediidiasutuse kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadusest lähtudes ei ole veendunud aktsionäride või osanike sobivuses kooskõlas artikli 23 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega. Kohaldatakse artikli 23 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 24.“ |
8) |
Artikli 18 punkt d asendatakse järgmisega:
|
9) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 21a Finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmine 1. Liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja ja ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja peab taotlema heakskiitmist kooskõlas käesoleva artikliga. Muud finantsvaldusettevõtjad või segafinantsvaldusettevõtjad peavad taotlema heakskiitmist kooskõlas käesoleva artikliga, kui nad on kohustatud järgima käesolevat direktiivi või määrust (EL) nr 575/2013 allkonsolideeritud alusel. 2. Lõike 1 kohaldamisel esitavad selles lõikes osutatud finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele ja liikmesriigi, kus see ettevõtja on asutatud, pädevale asutusele, kui see asutus ei ole sama asutus, kes teostab konsolideeritud järelevalvet, järgmise teabe:
Kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja heakskiitmine toimub samaaegselt artiklis 22 osutatud hindamisega, koordineerib selle artikli kohaldamise seisukohast pädev asutus vajaduse korral tegevuse konsolideeritud järelevalvet teostava asutusega ja selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, kui see ei ole sama asutus. Sellisel juhul peatatakse artikli 22 lõike 3 teises lõigus osutatud hindamisperiood vähemalt 20 tööpäevaks, kuni käesolevas artiklis sätestatud menetlus on lõpule viidud. 3. Käesoleva artikli kohaselt võib finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale anda heakskiidu üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
4. Finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja käesoleva artikli kohane heakskiitmine ei ole nõutav, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
Finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja, kelle suhtes ei ole käesoleva lõike kohaselt kohaldatav heakskiitmise nõue, ei jää konsolideerimisgrupi konsolideerimisraamistikust välja, nagu on sätestatud käesolevas direktiivis ja määruses (EL) nr 575/2013. 5. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus jälgib pidevalt lõikes 3 või lõikes 4, kui see on kohaldatav, osutatud tingimuste täitmist. Finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja esitab konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele teabe, mida tal on vaja, et jälgida pidevalt konsolideerimisgrupi organisatsioonilist ülesehitust ja lõikes 3 või lõikes 4, kui see on kohaldatav, osutatud tingimuste täitmist. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus jagab seda teavet selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud. 6. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on kindlaks teinud, et lõikes 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud või ei ole enam täidetud, kohaldatakse finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja suhtes sobivaid järelevalvemeetmeid, et tagada või uuesti tagada, nagu on asjakohane, konsolideeritud järelevalve jätkuvus ja järjepidevus ning käesolevas direktiivis ja määruses (EL) nr 575/2013 kehtestatud nõuete täitmine konsolideeritud alusel. Segafinantsvaldusettevõtja puhul peab järelevalvemeetmete võtmisel võtma eriti arvesse mõju finantskonglomeraadile. Esimeses lõigus osutatud järelevalvemeetmed võivad hõlmata järgmist:
7. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus on teinud kindlaks, et lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud, peab finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja taotlema käesoleva artikli kohase heakskiidu saamist. 8. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ei ole selle liikmesriigi pädev asutus, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, teevad need kaks asutust koostööd ja konsulteerivad teineteisega täies ulatuses lõigetes 3 ja 4 osutatud vastavalt heakskiitmise ja heakskiitmisest erandi tegemise kohta otsuste tegemiseks ning lõigetes 6 ja 7 osutatud järelevalvemeetmete võtmiseks. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus koostab lõigetes 3, 4, 6 ja 7 osutatud aspektide kohta hinnangu ning edastab selle hinnangu selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud. Need kaks asutust teevad kõik mis võimalik, et jõuda kahe kuu jooksul alates nimetatud hinnangu saamisest ühisele otsusele. See ühine otsus tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida ja seda tuleb põhjendada. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab ühise otsuse finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale. Kui kokkulepet ei saavutata, jätab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus või selle liikmesriigi pädev asutus, kus finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, otsuse tegemata ja edastab asja kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 19 Euroopa Pangandusjärelevalvele. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb otsuse ühe kuu jooksul alates edastatud asja kättesaamisest. Asjaomased pädevad asutused võtavad vastu ühise otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast kahe kuu möödumist ega pärast ühisele otsusele jõudmist. 9. Kui tegemist on segafinantsvaldusettevõtjaga, mille puhul konsolideeritud järelevalvet teostav asutus või selle liikmesriigi pädev asutus, kus segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, on muu asutus kui direktiivi 2002/87/EÜ artikli 10 kohaselt kindlaks määratud koordinaator, on käesoleva artikli lõigetes 3, 4, 6 ja 7 osutatud otsuste või ühiste otsuste tegemiseks vajalik selle koordinaatori nõusolek. Kui on nõutav koordinaatori nõusolek, suunatakse erimeelsused lahendamiseks asjaomasele Euroopa järelevalveasutusele, nimelt Euroopa Pangandusjärelevalvele või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (*3) asutatud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), kes teeb oma otsuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumisest. Käesoleva lõike kohaselt tehtud otsus ei mõjuta direktiivi 2002/87/EÜ või direktiivi 2009/138/EÜ kohaseid kohustusi. 10. Kui finantsvaldusettevõtjale või segafinantsvaldusettevõtjale keeldutakse andmast käesoleva artikli kohast heakskiitu, teavitab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus taotlejat keeldumise otsusest ja selle põhjendustest nelja kuu jooksul taotluse saamisest, või kui taotlus on ebatäielik, nelja kuu jooksul kogu otsuse tegemiseks vajaliku teabe saamisest. Heakskiidu andmise või selle andmisest keeldumise otsus tehakse igal juhul kuue kuu jooksul taotluse saamisest. Keeldumisega võivad vajaduse korral kaasneda lõikes 6 osutatud meetmed. Artikkel 21b ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja 1. Samasse kolmanda riigi konsolideerimisgruppi kuuluval kahel või enamal liidus asuval krediidiasutusel või investeerimisühingul peab liidus olema asutatud üks ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja. 2. Pädev asutus võib lõikes 1 osutatud krediidiasutusel või investeerimisühingul lubada omada kahte ELis vahelülina tegutsevat emaettevõtjat, kui ta teeb kindlaks, et üheainsa ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja asutamine:
3. ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja peab olema artikli 8 kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutus või artikli 21a kohaselt heakskiidu saanud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja. Kui ükski käesoleva artikli lõikes 1 osutatud krediidiasutus või investeerimisühing ei ole krediidiasutus või kui seoses investeerimistegevusega tuleb teise ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja asutada, et täita kohustuslik nõue, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes 2, võib erandina käesoleva lõike esimesest lõigust vastavalt kas ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja või teine ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja olla direktiivi 2014/65/EL artikli 5 lõike 1 kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühing, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL. 4. Lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata juhul, kui kolmanda riigi konsolideerimisgrupi liidus asuvate varade koguväärtus on väiksem kui 40 miljardit eurot. 5. Käesoleva artikli kohaldamisel on kolmanda riigi konsolideerimisgrupi liidus asuvate varade koguväärtus järgmiste varade summa:
6. Pädevad asutused esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele järgmise teabe iga nende jurisdiktsioonis tegutseva kolmanda riigi konsolideerimisgrupi kohta:
7. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab oma veebisaidil kõigi liidus tegutsevate kolmandate riikide konsolideerimisgruppide ja, kui see on asjakohane, nende ELis vahelülina tegutseva emaettevõtja või tegutsevate emaettevõtjate loetelu. Pädevad asutused tagavad, et iga nende jurisdiktsiooni kuuluv kolmanda riigi konsolideerimisgrupi krediidiasutus või investeerimisühing vastab ühele järgmistest tingimustest:
8. Rohkem kui ühe krediidiasutuse või investeerimisühingu kaudu liidus tegutsevatel kolmanda riigi konsolideerimisgruppidel, mille varade koguväärtus on 27. juunil 2019 40 miljardit eurot või rohkem, peab erandina lõikest 1 olema 30. detsembriks 2023 ELis vahelülina tegutsev emaettevõtja või lõike 2 kohaldamise korral kaks ELis vahelülina tegutsevat emaettevõtjat. 9. Komisjon vaatab 30. detsembriks 2026 pärast Euroopa Pangandusjärelevalvega konsulteerimist käesolevas artiklis krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud nõuded läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruandes hinnatakse vähemalt järgmist:
10. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab hiljemalt 28. juuniks 2021 Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande kolmandate riikide filiaalide kohtlemise kohta liikmesriikide asjakohaste õigusaktide alusel. Aruandes hinnatakse vähemalt järgmist:
Komisjon esitab Euroopa Pangandusjärelevalve soovituste alusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, kui see on asjakohane. (*3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48)." (*4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).“" |
10) |
Artikli 23 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:
|
11) |
Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:
|
12) |
Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:
|
13) |
Artikli 57 lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „1. Olenemata artiklitest 53, 54 ja 55 tagavad liikmesriigid teabevahetuse toimumise pädevate asutuste ja selliste asutuste vahel, kes vastutavad:“. |
14) |
Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 58a Teabe edastamine rahvusvahelistele organisatsioonidele 1. Olenemata artikli 53 lõikest 1 ja artiklist 54 võivad pädevad asutused käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 esitatud tingimuste täitmise korral edastada teatavat teavet järgmistele üksustele või jagada nendega teatavat teavet:
2. Pädevad asutused võivad konfidentsiaalset teavet jagada üksnes asjaomase organisatsiooni sõnaselge taotluse alusel, kui on täidetud vähemalt järgmised tingimused:
3. Kui taotluse teeb mõni lõikes 1 osutatud organisatsioonidest, võivad pädevad asutused esitada üksnes koondteavet või anonümiseeritud teavet ja nad võivad muud teavet jagada üksnes pädeva asutuse tööruumides. 4. Selles ulatuses, milles teabe avaldamine hõlmab isikuandmete töötlemist, peab andmete igasugune töötlemine taotleva organisatsiooni poolt olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (*6) sätestatud nõuetega. (*6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).“" |
15) |
Artikli 63 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik: „Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused võivad nõuda esimeses lõigus osutatud isiku asendamist, kui see isik rikub oma kohustusi, mis tulenevad esimesest lõigust.“ |
16) |
Artiklit 64 muudetakse järgmiselt:
|
17) |
Artikli 66 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:
|
18) |
Artikli 67 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:
|
19) |
Artikkel 74 asendatakse järgmisega: „Artikkel 74 Sisejuhtimine ning maksevõime taastamise kavad ja kriisilahenduskavad 1. Krediidiasutustel ja investeerimisühingutel peab olema kindel äriühingu juhtimise korraldus, mis hõlmab selget organisatsioonilist ülesehitust, mille puhul vastutusalad on selgesti määratletud, läbipaistvad ja järjepidevad, tõhusaid protseduure riskide või võimalike riskide kindlaksmääramiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks, piisavat sisekontrollikorda, sealhulgas usaldusväärne juhtimis- ja raamatupidamiskord, ning tasustamispoliitikat ja -tavasid, mis on kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega ja edendavad seda. Esimeses lõigus osutatud tasustamispoliitika ja -tavad peavad olema sooneutraalsed. 2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud korraldus, protseduurid ja kord peavad olema piisavalt ulatuslikud ning proportsionaalsed ärimudelis ja krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevuses peituvate riskide laadi, ulatuse ja keerukusega. Arvesse võetakse artiklites 76–95 kehtestatud tehnilisi kriteeriume. 3. Euroopa Pangandusjärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised käesoleva artikli lõikes 1 osutatud korralduse, protseduuride ja korra kohta, võttes arvesse käesoleva artikli lõiget 2. Euroopa Pangandusjärelevalve annab kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 välja suunised krediidiasutuste ja investeerimisühingute sooneutraalse tasustamispoliitika kohta. Kahe aasta jooksul pärast teises lõigus nimetatud suuniste avaldamist koostab Euroopa Pangandusjärelevalve pädevate asutuste kogutud teabe põhjal aruande sooneutraalse tasustamispoliitika kohaldamise kohta krediidiasutustes ja investeerimisühingutes.“ |
20) |
Artikli 75 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Pädevad asutused koguvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 450 lõike 1 punktides g, h, i ja k sätestatud avalikustamise kriteeriumide kohaselt avalikustatud teavet ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute antud teavet soolise palgalõhe kohta ning kasutavad seda teavet selleks, et võrrelda tasustamispoliitika suundumusi ja tavasid. Pädevad asutused edastavad kõnealuse teabe Euroopa Pangandusjärelevalvele.“ |
21) |
Artikkel 84 asendatakse järgmisega: „Artikkel 84 Kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenev intressirisk 1. Pädevad asutused tagavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud rakendavad sisesüsteeme või kasutavad standardmeetodit või lihtsustatud standardmeetodit, et selgitada välja, hinnata, juhtida ja maandada võimalikust intressimäärade muutumisest tulenevaid riske, mis mõjutavad nii omavahendite majanduslikku väärtust kui ka krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälise tegevuse netointressitulu. 2. Pädevad asutused tagavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud rakendavad süsteeme, millega hinnatakse ja jälgitakse krediidiriski marginaali võimalikust muutumisest tulenevaid riske, mis mõjutavad nii omavahendite majanduslikku väärtust kui ka krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälise tegevuse netointressitulu. 3. Kui lõikes 1 osutatud riskide hindamiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt rakendatavad sisesüsteemid ei ole rahuldavad, võivad pädevad asutused nõuda, et see krediidiasutus või investeerimisühing kasutaks nimetatud lõikes osutatud standardmeetodit. 4. Pädev asutus võib nõuda, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikesed ja mittekeerukad krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kasutama standardmeetodit, kui ta leiab, et lihtsustatud standardmeetod ei võta piisavalt arvesse kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevat intressiriski. 5. Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et käesoleva artikli kohaldamiseks täpsustada standardmeetodit, mida krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riskide hindamiseks kasutada, sealhulgas lihtsustatud standardmeetodit määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks, mis on vähemalt sama konservatiivne nagu standardmeetod. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. juuniks 2020. Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. 6. Euroopa Pangandusjärelevalve annab välja suunised, et täpsustada kriteeriume järgmiste jaoks:
Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealused suunised hiljemalt 28. juuniks 2020.“ |
22) |
Artikli 85 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Pädevad asutused tagavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud rakendavad põhimõtteid ja protsesse, millega hinnata ja juhtida avatust operatsiooniriskile, sealhulgas mudeliriskile ja edasiantud tegevusest tulenevale riskile, ning hõlmata harvaesinevaid väga tõsiseid juhtumeid. Krediidiasutused ja investeerimisühingud kirjeldavad operatsiooniriski asjaomaste põhimõtete ja menetluste tähenduses.“ |
23) |
Artikli 88 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik: „Liikmesriigid tagavad, et andmed juhtorgani liikmetele ja nendega seotud isikutele antud laenude kohta on nõuetekohaselt dokumenteeritud ja pädevale asutusele taotluse korral kättesaadavad. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „seotud isik“:
|
24) |
Artiklisse 89 lisatakse järgmine lõige: „6. Komisjon vaatab hiljemalt 1. jaanuariks 2021 pärast Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustusjärelevalve ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist läbi, kas lõike 1 punktides a–f osutatud teave on endiselt asjakohane, võttes sealjuures arvesse varasemaid mõjuhinnanguid, rahvusvahelisi lepinguid ja liidus toimuvat seadusandlikku arengut, ja kas lõikesse 1 võib lisada teavet käsitlevaid asjakohaseid lisanõudeid. Komisjon esitab 30. juuniks 2021 Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustusjärelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega peetud konsultatsioonide põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesolevas lõikes osutatud hinnangu kohta ning esitab vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku.“ |
25) |
Artiklit 91 muudetakse järgmiselt:
|
26) |
Artiklit 92 muudetakse järgmiselt:
|
27) |
Artiklit 94 muudetakse järgmiselt:
|
28) |
Artiklit 97 muudetakse järgmiselt:
|
29) |
Artiklit 98 muudetakse järgmiselt:
|
30) |
Artikli 99 lõike 2 punkt b jäetakse välja. |
31) |
Artikkel 103 jäetakse välja. |
32) |
Artiklit 104 muudetakse järgmiselt:
|
33) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 104a Täiendavate omavahendite nõue 1. Pädevad asutused kohaldavad artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud täiendavate omavahendite nõuet siis, kui nad on artiklite 97 ja 101 kohaste läbivaatamistega tuvastanud, et konkreetne krediidiasutus või investeerimisühing on ühes järgmistest olukordadest:
Pädevad asutused kohaldavad artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud täiendavate omavahendite nõudeid ainult selleks, et katta krediidiasutuste või investeerimisühingute riskid, mis tulenevad nende tegevusest, sealhulgas riskid, mis kajastavad teatavate majandus- või turuarengute mõju konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile. 2. Käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaldamisel loetakse riske või riskielemente sellisteks, mis ei ole määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud omavahendite nõuetega üldse või piisavalt hõlmatud, üksnes siis, kui pädev asutus käesoleva direktiivi artikli 73 esimese lõigu kohaselt krediidiasutuste ja investeerimisühingute korraldatud hindamisele järgnenud järelevalvelist hindamist arvesse võttes leiab, et piisavaks peetud kapitali kogusumma, liigid ja koosseis ületavad määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osa ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahendite nõudeid. Esimese lõigu kohaldamisel hindavad pädevad asutused konkreetse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili arvesse võttes riske, millele asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing on avatud, sealhulgas:
Niivõrd, kuivõrd riskide või riskielementide suhtes kohaldatakse üleminekukorda või käesolevas direktiivis või määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud ajutiselt kohaldatavaid varasemalt kehtinud nõudeid, ei peeta neid riskideks või selliste riskide elementideks, mida tõenäoliselt alahinnatakse, olenemata vastavusest määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud kohaldatavatele nõuetele. Esimese lõigu kohaldamisel katab piisavaks peetav kapital kõik riskid või riskide elemendid, mis on käesoleva lõike teises lõigus sätestatud hindamise kohaselt tuvastatud olulistena ning mis ei ole hõlmatud või piisavalt hõlmatud määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud omavahendite nõuetega. Kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevat intressiriski võib lugeda oluliseks vähemalt artikli 98 lõikes 5 osutatud juhtudel, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused jõuavad läbivaatamise ja hindamise käigus järeldusele, et krediidiasutus või investeerimisühing juhib kauplemisportfellivälisest tegevusest tulenevat intressiriski asjakohaselt ega ole kõnealusele riskile ülemäära avatud. 3. Kui nõutakse täiendavaid omavahendeid, et käsitleda muid riske kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimenduse risk, määravad pädevad asutused kindlaks käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaselt nõutava täiendavate omavahendite taseme, milleks on käesoleva artikli lõike 2 kohaselt piisavaks loetava kapitali ning määruse (EL) nr 575/2013 III ja IV osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud asjakohaste omavahendite nõuete vahe. Kui nõutakse täiendavaid omavahendeid, et käsitleda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski, määravad pädevad asutused kindlaks käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaselt nõutava täiendavate omavahendite taseme, milleks on käesoleva artikli lõike 2 kohaselt piisavaks loetava kapitali ning määruse (EL) nr 575/2013 III ja VII osas sätestatud asjakohaste omavahendite nõuete vahe. 4. Krediidiasutus või investeerimisühing täidab artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt pädeva asutuse poolt kehtestatud täiendavate omavahendite nõude omavahenditega, mis vastavad järgmistele tingimustele:
Erandina esimesest lõigust võivad pädevad asutused nõuda, et krediidiasutus või investeerimisühing täidaks oma täiendavate omavahendite nõude suurema osaga esimese taseme omavahenditest või esimese taseme põhiomavahenditest, kui see on vajalik ja võttes arvesse asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu konkreetset olukorda. Pädevate asutuste poolt muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks kehtestatud, käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud täiendavate omavahendite nõude täitmiseks kasutatud omavahendeid ei kasutata ühegi järgmise nõude täitmiseks:
Pädevate asutuste poolt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski käsitlemiseks kehtestatud, käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud täiendavate omavahendite nõude täitmiseks kasutatud omavahendeid ei kasutata ühegi järgmise nõude täitmiseks:
5. Pädev asutus põhjendab artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt täiendavate omavahendite nõude kehtestamise otsust igale krediidiasutusele või investeerimisühingule piisavas ulatuses kirjalikult, esitades vähemalt käesoleva artikli lõigetes 1–4 osutatud elementide hindamise täieliku ülevaate. Käesoleva artikli lõike 1 punktis e sätestatud juhul hõlmab põhjendus konkreetsete põhjuste nimetamist, miks täiendavate omavahendite suunise rakendamist ei peeta enam piisavaks. Artikkel 104b Täiendavate omavahendite suunis 1. Kooskõlas artiklis 73 osutatud strateegiate ja protsessidega kehtestavad krediidiasutused ja investeerimisühingud oma sisemise kapitali omavahendite asjakohasel tasemel, mis on piisav, et katta kõik riskid, millele krediidiasutus või investeerimisühing on avatud, ning tagada, et krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditest saab kompenseerida stressistsenaariumitest tuleneva võimaliku kahju, sealhulgas artiklis 100 osutatud järelevalvealase stressitestimise käigus väljaselgitatud kahju. 2. Pädevad asutused vaatavad iga krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kehtestatud sisemise kapitali taseme korrapäraselt läbi osana artiklite 97 ja 101 kohastest läbivaatamistest ja hindamistest, sealhulgas võttes arvesse artiklis 100 osutatud stressitestide tulemusi. Sellise läbivaatamise alusel määravad pädevad asutused iga krediidiasutuse ja investeerimisühingu puhul kindlaks omavahendite üldise taseme, mida nad peavad piisavaks. 3. Pädevad asutused edastavad oma täiendavate omavahendite alase suunise krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. Täiendavate omavahendite alane suunis käsitleb omavahendeid, mis ületavad vastavalt kas määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osaga, määruse (EL) 2017/2402 2. peatükiga, käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktiga a ja artikli 128 punktiga 6 või määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 1a nõutud omavahendite asjakohast summat, mida on vaja pädevate asutuste poolt vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 piisavaks peetava omavahendite üldise taseme saavutamiseks. 4. Pädevate asutuste käesoleva artikli lõike 3 kohane suunis täiendavate omavahendite kohta on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine. Suunis võib hõlmata artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud täiendavate omavahendite nõuetega käsitletavaid riske ainult niivõrd, kuivõrd see hõlmab nende riskide aspekte, mis ei ole kõnealuste nõuetega juba hõlmatud. 5. Muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 esitatud täiendavate omavahendite suunise täitmiseks kasutatud omavahendeid ei kasutata ühegi järgmise nõude täitmiseks:
Ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks käesoleva kooskõlas artikli lõikega 3 esitatud täiendavate omavahendite suunise täitmiseks kasutatud omavahendeid ei kasutata selleks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d sätestatud omavahendite nõuet, ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks pädevate asutuste poolt kehtestatud, käesoleva direktiivi artiklis 104a sätestatud nõuet ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a osutatud finantsvõimenduse määra puhvri nõuet. 6. Kui krediidiasutus või investeerimisühing täidab määruse (EL) nr 575/2013 III, IV ja VII osas ja määruse (EL) 2017/2402 2. peatükis sätestatud asjakohaseid omavahendite nõudeid, käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud asjakohast täiendavate omavahendite nõuet ja, kui see on kohaldatav, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a osutatud kombineeritud puhvri nõuet või finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, ei too käesoleva artikli lõikes 3 osutatud suunise täitmata jätmine kaasa käesoleva direktiivi artiklis 141 või artiklis 141b osutatud piirangute kehtestamist. Artikkel 104c Koostöö kriisilahendusasutustega Pädevad asutused teavitavad asjaomaseid kriisilahendusasutusi krediidiasutustele ja investeerimisühingutele artikli 104 lõike 1 punkti a kohaselt kehtestatud täiendavate omavahendite nõudest ning artikli 104b lõike 3 kohasest täiendavate omavahendite alasest suunisest krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. (*7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).“" |
34) |
Artikli 105 punkt d jäetakse välja. |
35) |
Artikli 108 lõige 3 jäetakse välja. |
36) |
Artiklit 109 muudetakse järgmiselt:
|
37) |
Artikkel 111 asendatakse järgmisega: „Artikkel 111 Konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse määramine 1. Kui emaettevõtja on liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet see pädev asutus, kes teostab selle liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse üle järelevalvet individuaalselt. Kui emaettevõtja on liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing ning ükski selle tütarettevõtja ei ole krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet see pädev asutus, kes teostab selle liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutseva investeerimisühingu üle järelevalvet individuaalselt. Kui emaettevõtja on liikmesriigis või ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing ning vähemalt üks selle tütarettevõtjatest on krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet krediidiasutuse pädev asutus või, mitme krediidiasutuse korral, suurima kogubilansi mahuga krediidiasutuse pädev asutus. 2. Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, teostab konsolideeritud järelevalvet pädev asutus, kes teostab selle krediidiasutuse või investeerimisühingu üle järelevalvet individuaalselt. 3. Kui kahel või rohkemal liidus tegevusloa saanud krediidiasutusel või investeerimisühingul on sama emaettevõtja, kes on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja, liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, teostab konsolideeritud järelevalvet:
4. Kui konsolideerimine on nõutav määruse (EL) nr 575/2013 artikli 18 lõike 3 või 6 alusel, teostab konsolideeritud järelevalvet suurima kogubilansi mahuga krediidiasutuse pädev asutus või, kui konsolideerimisgrupis ei ole ühtegi krediidiasutust, suurima kogubilansi mahuga investeerimisühingu pädev asutus. 5. Erandina lõike 1 kolmandast lõigust, lõike 3 punktist b ja lõikest 4, kui pädev asutus teostab järelevalvet individuaalselt konsolideerimisgrupis rohkem kui ühe krediidiasutuse üle, on konsolideeritud järelevalvet teostav asutus see pädev asutus, kes teostab järelevalvet individuaalselt konsolideerimisgrupis ühe või mitme krediidiasutuse üle, kui nende järelevalve alla kuuluvate krediidiasutuste kogubilansi summa on suurem kui nende krediidiasutuste oma, kelle üle teostab individuaalselt järelevalvet mis tahes muu pädev asutus. Erandina lõike 3 punktist c, kui pädev asutus teostab järelevalvet individuaalselt konsolideerimisgrupis rohkem kui ühe investeerimisühingu üle, on konsolideeritud järelevalvet teostav asutus see pädev asutus, kes teostab järelevalvet individuaalselt ühe või mitme investeerimisühingu üle, kelle kogubilanss kokku on konsolideerimisgrupis kõige suurem. 6. Teatavatel juhtudel võivad pädevad asutused ühisel kokkuleppel loobuda lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud kriteeriumidest ja määrata konsolideeritud järelevalvet teostama mõne muu pädeva asutuse, kui nendes lõigetes osutatud kriteeriumide kohaldamine ei oleks asjakohane, võttes arvesse asjaomaseid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid ning nende tegevuse suhtelist olulisust asjaomastes liikmesriikides või vajadust tagada järelevalve jätkuvus konsolideeritud alusel sama pädeva asutuse poolt. Sellistel juhtudel on ELis emaettevõtjana tegutseval krediidiasutusel või investeerimisühingul, ELis emaettevõtjana tegutseval finantsvaldusettevõtjal, ELis emaettevõtjana tegutseval segafinantsvaldusettevõtjal või suurima kogubilansi mahuga krediidiasutusel või investeerimisühingul õigus ärakuulamisele enne, kui pädevad asutused võtavad vastu otsuse. 7. Pädevad asutused teavitavad viivitamata komisjoni ja Euroopa Pangandusjärelevalvet kõikidest kokkulepetest, mille suhtes kohaldatakse lõiget 6.“ |
38) |
Artikkel 113 asendatakse järgmisega: „Artikkel 113 Ühisotsused krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiste usaldatavusnõuete kohta 1. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate järelevalve eest vastutavad pädevad asutused teevad kõik endast oleneva, et jõuda ühise otsuseni järgmise suhtes:
2. Lõikes 1 osutatud ühisele otsusele jõutakse järgmiselt:
Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühises otsuses võetakse nõuetekohaselt arvesse ka tütarettevõtjate riskihindamist, mille asjaomased pädevad asutused on teostanud artiklite 73, 97, 104a ja 104b kohaselt. Lõike 1 punktides a ja b osutatud ühiseid otsuseid põhjendatakse igakülgselt ning need vormistatakse dokumentides, mille konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab ELis emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule. Lahkarvamuse korral konsulteerib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus mõne teise asjaomase pädeva asutuse taotlusel Euroopa Pangandusjärelevalvega. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus võib konsulteerida Euroopa Pangandusjärelevalvega omal algatusel. 3. Kui pädevad asutused ei jõua käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul ühise otsuseni, võtab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus pärast seda, kui ta on nõuetekohaselt kaalunud vastavate pädevate asutuste poolset tütarettevõtjate riskihindamist, vastu konsolideeritud alusel otsuse käesoleva direktiivi artiklite 73, 86 ja 97, artikli 104 lõike 1 punkti a, artikli 104b ja artikli 105 kohaldamise kohta. Kui mis tahes asjaomane pädev asutus on käesoleva artikli lõikes 2 osutatud perioodi lõpuks pöördunud kõnealuses küsimuses vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19 Euroopa Pangandusjärelevalve poole, lükkab konsolideeritud järelevalvet teostav asutus oma otsuse tegemise edasi ja ootab ära otsuse, mille Euroopa Pangandusjärelevalve võib kõnealuse määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt teha, ning teeb seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ajavahemikke käsitatakse lepitusperioodidena määruse (EL) nr 1093/2010 tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb otsuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumisest. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast neljakuulise tähtaja möödumist ega pärast ühisele otsusele jõudmist. ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse tütarettevõtjate või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate järelevalve eest vastutavad asjaomased pädevad asutused teevad otsuse käesoleva direktiivi artiklite 73, 86 ja 97 ning artikli 104 lõike 1 punkti a, artikli 104b ja artikli 105 kohaldamise kohta individuaalsel või allkonsolideeritud alusel pärast seda, kui nad on nõuetekohaselt arvesse võtnud konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse esitatud seisukohti ja reservatsioone. Kui mõni asjaomane pädev asutus on enne käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tähtaja möödumist pöördunud kõnealuses küsimuses Euroopa Pangandusjärelevalve poole vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 19, lükkavad pädevad asutused oma otsuse tegemise edasi ja ootavad ära otsuse, mille Euroopa Pangandusjärelevalve teeb kõnealuse määruse artikli 19 lõike 3 kohaselt, ning teevad seejärel oma otsuse kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ajavahemikke käsitatakse lepitusperioodidena kõnealuse määruse tähenduses. Euroopa Pangandusjärelevalve teeb otsuse ühe kuu jooksul alates tema poole pöördumisest. Küsimust ei suunata Euroopa Pangandusjärelevalvele pärast neljakuulise tähtaja möödumist ega pärast ühisele otsusele jõudmist. Otsuseid põhjendatakse igakülgselt ning need vormistatakse eraldi dokumendis ning nendes võetakse arvesse riskihindamist ning muude pädevate asutuste seisukohti ja reservatsioone, mis esitati lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul. Konsolideeritud järelevalvet teostav asutus edastab dokumendi kõigile asjaomastele pädevatele asutustele ja ELis emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele või investeerimisühingule. Kui konsulteeritakse Euroopa Pangandusjärelevalvega, kaaluvad kõik pädevad asutused tema nõuannet ning põhjendavad kõiki märkimisväärseid kõrvalekaldeid sellest. 4. Lõikes 1 osutatud ühiseid otsuseid ja lõikes 3 osutatud ühise otsuse puudumise korral pädevate asutuste tehtud otsuseid käsitatakse määravana ja neid kohaldavad pädevad asutused asjaomastes liikmesriikides. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühiseid otsuseid ja ühise otsuse puudumise korral kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 tehtud otsust ajakohastatakse igal aastal või erandlike asjaolude korral juhul, kui ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtjate või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjate järelevalve eest vastutav pädev asutus esitab konsolideeritud järelevalvet teostavale asutusele kirjaliku ja täielikult põhjendatud taotluse ajakohastada otsust artikli 104 lõike 1 punkti a, artikli 104b ja artikli 105 kohaldamise kohta. Sellistel erandlikel asjaoludel võib ajakohastamise küsimuse lahendada konsolideeritud järelevalvet teostava asutuse ja taotluse esitanud pädeva asutuse vahel kahepoolselt. 5. Euroopa Pangandusjärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et tagada ühetaolised tingimused käesolevas artiklis osutatud ühise otsuse tegemise menetluse kohaldamisel seoses artiklite 73, 86, 97, artikli 104 lõike 1 punkti a, artikli 104b ja artikli 105 kohaldamisega eesmärgiga hõlbustada ühiste otsuste tegemist. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab selle rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. juuliks 2014. Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.“ |
39) |
Artiklisse 115 lisatakse järgmine lõige: „3. Kui konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ei ole ühtlasi pädev asutus liikmesriigis, kus kooskõlas artikliga 21a heakskiidu saanud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja on asutatud, sõlmitakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kooskõlastus- ja koostöökord ka selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus on asutatud emaettevõtja.“ |
40) |
Artiklit 116 muudetakse järgmiselt:
|
41) |
Artiklisse 117 lisatakse järgmised lõiked: „5. Pädevad asutused, rahapesu andmebürood ja asutused, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teostada direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle järelevalvet seoses sellega, kas nad järgivad kõnealust direktiivi, teevad oma vastavate pädevuste piires tihedat koostööd ja annavad üksteisele asjakohast teavet oma vastavate ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi, määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi (EL) 2015/849 alusel, tingimusel et selline koostöö ja teabevahetus ei kahjusta käimasolevat tõendite kogumist, uurimist või menetlust kooskõlas selle liikmesriigi kriminaal- või haldusõigusega, kus asub pädev asutus, rahapesu andmebüroo või asutus, kellele on antud avalikes huvides ülesanne teostada direktiivi (EL) 2015/849 artikli 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud kohustatud isikute üle järelevalvet. Euroopa Pangandusjärelevalve võib aidata pädevaid asutusi erimeelsuste korral seoses järelevalve koordineerimisega käesoleva artikli alusel omal algatusel kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 19 lõike 1 teise lõiguga. 6. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab 1. jaanuariks 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 suunised, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 5 osutatud asutuste vahelise koostöö ja teabevahetuse viisi, eelkõige seoses piiriüleste konsolideerimisgruppidega ja rahapesuvastaste sätete tõsise rikkumise kindlakstegemise kontekstis.“ |
42) |
Artikli 119 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Kui artiklis 21a ei ole sätestatud teisiti, võtavad liikmesriigid vastu mis tahes vajalikud meetmed, et võtta finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad konsolideeritud järelevalve alla.“ |
43) |
Artikli 120 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Kui segafinantsvaldusettevõtja suhtes kohaldatakse eelkõige riskipõhise järelevalve alal käesoleva direktiivi ja direktiivi 2009/138/EÜ alusel samaväärseid sätteid, võib konsolideeritud järelevalvet teostav asutus, olles leppinud kokku kindlustussektoris konsolideerimisgrupi üle järelevalvet teostava asutusega, kohaldada selle segafinantsvaldusettevõtja suhtes üksnes direktiivi sätteid seoses kõige olulisema finantssektoriga, nagu on määratletud direktiivi 2002/87/EÜ artikli 3 lõikes 2.“ |
44) |
Artikli 125 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik: „Kui käesoleva direktiivi artikli 111 alusel on asutus, kes teostab konsolideeritud järelevalvet konsolideerimisgrupi üle, kuhu kuulub emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, muu kui kooskõlas direktiivi 2002/87/EÜ artikliga 10 kindlaks määratud koordinaator, teevad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja koordinaator koostööd käesoleva direktiivi ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisel konsolideeritud alusel. Tõhusa koostöö hõlbustamiseks ja sisseseadmiseks näevad konsolideeritud järelevalvet teostav asutus ja koordinaator ette kirjaliku kooskõlastus- ja koostöökorra.“ |
45) |
Artikli 128 viimase lõigu ette lisatakse järgmised lõigud: „Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse käesoleva artikli esimese lõigu punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud nõuete, käesoleva direktiivi artikli 104a kohaselt muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks kehtestatud täiendavate omavahendite nõuete ja käesoleva direktiivi artikli 104b lõike 3 alusel muude riskide kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks esitatud suunise täitmiseks. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse mõne oma kombineeritud puhvri nõude elemendi täitmiseks, et täita kombineeritud puhvri nõude muid kohaldatavaid elemente. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta esimese taseme põhiomavahendeid, mida säilitatakse käesoleva artikli esimese lõigu punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõude täitmiseks, et täita määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 92a ja 92b ning direktiivi 2014/59/EL artiklites 45c ja 45d sätestatud nõuete riskipõhiseid komponente.“ |
46) |
Artiklid 129 ja 130 asendatakse järgmistega: „Artikkel 129 Nõue säilitada kapitali säilitamise puhver 1. Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitaksid lisaks esimese taseme põhiomavahenditele, mida säilitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud omavahendite nõuete täitmiseks, ka esimese taseme põhiomavahenditest koosneva kapitali säilitamise puhvri, mis võrdub 2,5 %-ga nende koguriskipositsioonist, mis arvutatakse kooskõlas kõnealuse määruse artikli 92 lõikega 3 individuaalselt ja konsolideeritud alusel, nagu on kohaldatav kooskõlas kõnealuse määruse I osa II jaotisega. 2. Erandina lõikest 1 võib liikmesriik vabastada väikesed ja keskmise suurusega investeerimisühingud lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisest, kui selline erand ei ohusta asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust. Otsus esimeses lõigus osutatud erandi kohaldamise kohta peab olema igakülgselt põhjendatud, sisaldama selgitust, miks erand ei ohusta liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust, ning sisaldama nõuetest vabastatavate väikeste ja keskmise suurusega investeerimisühingute täpset määratlust. Liikmesriigid, kes otsustavad esimeses lõigus osutatud erandit kohaldada, teatavad sellest Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele. 3. Lõike 2 kohaldamisel määravad liikmesriigid käesoleva artikli kohaldamise eest vastutava asutuse. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus. 4. Lõike 2 kohaldamisel liigitatakse investeerimisühingud väikesteks ja keskmise suurusega investeerimisühinguteks vastavalt komisjoni soovitusele 2003/361/EÜ (*8). 5. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet täielikult, kohaldatakse tema suhtes artikli 141 lõigetes 2 ja 3 sätestatud väljamaksete piiranguid. Artikkel 130 Nõue säilitada krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver 1. Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitaksid krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri, mis võrdub nende koguriskipositsiooniga, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3 ja korrutatakse vastutsükliliste puhvrite määrade kaalutud keskmisega, mis arvutatakse kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 140 individuaalselt ja konsolideeritud alusel, nagu on kohaldatav kooskõlas kõnealuse määruse I osa II jaotisega. Nimetatud puhver koosneb esimese taseme põhiomavahenditest. 2. Erandina lõikest 1 võib liikmesriik vabastada väikesed ja keskmise suurusega investeerimisühingud lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisest, kui selline erand ei ohusta asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust. Otsus esimeses lõigus osutatud erandi kohaldamise kohta peab olema igakülgselt põhjendatud, sisaldama selgitust, miks erand ei ohusta liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust, ning sisaldama nõuetest vabastatavate väikeste ja keskmise suurusega investeerimisühingute täpset määratlust. Liikmesriigid, kes otsustavad esimeses lõigus osutatud erandit kohaldada, teatavad sellest Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele. 3. Lõike 2 kohaldamisel määravad liikmesriigid käesoleva artikli kohaldamise eest vastutava asutuse. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus. 4. Lõike 2 kohaldamisel liigitatakse investeerimisühingud väikesteks ja keskmise suurusega investeerimisühinguteks vastavalt soovitusele 2003/361/EÜ. 5. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet täielikult, kohaldatakse tema suhtes artikli 141 lõigetes 2 ja 3 sätestatud väljamaksete piiranguid. (*8) Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).“" |
47) |
Artiklit 131 muudetakse järgmiselt:
|
48) |
Artikkel 132 jäetakse välja. |
49) |
Artiklid 133 ja 134 asendatakse järgmistega: „Artikkel 133 Nõue säilitada süsteemse riski puhver 1. Iga liikmesriik võib kehtestada esimese taseme põhiomavahendite süsteemse riski puhvri finantssektori või selle ühe või mitme lüli käesoleva artikli lõikes 5 nimetatud kõikidele riskipositsioonidele või riskipositsioonide alamrühmale, et ennetada ja maandada makrotasandi usaldatavusnõuetega seotud riske või süsteemseid riske, mis on määrusega (EL) nr 575/2013 ja käesoleva direktiivi artiklitega 130 ja 131 hõlmamata, finantssüsteemi häire riski korral, millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed finantssüsteemile ja konkreetse liikmesriigi reaalmajandusele. 2. Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad süsteemse riski puhvri järgmiselt:
kus BSR = süsteemse riski puhver rT = krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsiooni suhtes kohaldatava puhvri määr; ET = krediidiasutuse või investeerimisühingu koguriskipositsioon, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3; i= indeks, mis tähistab lõikes 5 osutatud riskipositsioonide alamrühma; ri = riskipositsioonide alamrühma i riskipositsiooni summa suhtes kohaldatava puhvri määr ning Ei = krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooni summa riskipositsioonide alamrühma i puhul, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikega 3. 3. Lõike 1 kohaldamisel määravad liikmesriigid asutuse, kes vastutab süsteemse riski puhvri kehtestamise eest ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute nende riskipositsioonide ja nende alamrühmade kindlakstegemise eest, mille suhtes see puhver on kohaldatav. Kõnealuseks asutuseks on pädev asutus või määratud asutus. 4. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel võib olenevalt asjaoludest pädev asutus või määratud asutus nõuda, et krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitaksid kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 arvutatud esimese taseme põhiomavahendite süsteemse riski puhvri individuaalselt, konsolideeritud alusel või allkonsolideeritud alusel, nagu on kohaldatav kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013I osa II jaotisega. 5. Süsteemse riski puhvrit võib kohaldada järgmise suhtes:
6. Euroopa Pangandusjärelevalve avaldab pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist 30. juuniks 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 16 suunised asjaomaste riskipositsioonide alamrühmade kohta, mille suhtes pädev asutus või määratud asutus võib kohaldada süsteemse riski puhvrit kooskõlas käesoleva artikli lõike 5 punktiga f. 7. Süsteemse riski puhvrit kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 5 osutatud kõikide riskipositsioonide või riskipositsioonide alamrühma suhtes kõikide krediidiasutuste ja investeerimisühingute või nende ühe või mitme allüksuse puhul, mille osas asjaomase liikmesriigi ametiasutused on kooskõlas käesoleva direktiiviga pädevad, ning see kehtestatakse 0,5 protsendipunktiliste astmetena või selle väärtuse kordajatena. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute eri allüksustele ja riskipositsioonide eri alamrühmadele võib kehtestada erinevaid nõudeid. Süsteemse riski puhver ei käsitle riske, mis on hõlmatud artiklitega 130 ja 131. 8. Pädev asutus või määratud asutus järgib süsteemse riski puhvri säilitamise nõudmisel järgmist:
9. Vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu enne lõikes 13 osutatud otsuse avaldamist. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning asjaomaste liikmesriikide pädevatele ja määratud asutustele. Kui krediidiasutus või investeerimisühing, mille suhtes on kohaldatav üks või mitu süsteemse riski puhvri määra, on tütarettevõtja, kelle emaettevõtja on asutatud teises liikmesriigis, teavitab pädev asutus või määratud asutus samuti kõnealuse liikmesriigi asutusi. Kui süsteemse riski puhvri määra kohaldatakse riskipositsioonide suhtes kolmandates riikides, teavitab vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus samuti Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab need teated viivitamata asjaomaste kolmandate riikide järelevalveasutustele. Teadetes sätestatakse üksikasjalikult:
Kui süsteemse riski puhvri määra kehtestamise otsuse tulemusel varasemalt kehtestatud puhvri määr või määrad vähenevad või jäävad samaks, järgib vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus ainult käesolevat lõiget. 10. Kui lõikes 5 osutatud riskipositsioonide rühmale või riskipositsioonide alamrühmale, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut süsteemse riski puhvrit, süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise või taaskehtestamise tulemuseks ei ole ühegi sellise riskipositsiooni puhul 3 %-st suurem kombineeritud süsteemse riski puhvri määr, teavitab vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus kooskõlas lõikega 9 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu üks kuu enne lõikes 13 osutatud otsuse avaldamist. Käesoleva lõike kohaldamisel ei arvestata teise liikmesriigi poolt kooskõlas artikliga 134 kehtestatud süsteemse riski puhvri määra tunnustamist 3 %-lise ülempiiri hulka. 11. Kui lõikes 5 osutatud riskipositsioonide rühmale või riskipositsioonide alamrühmale, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut süsteemse riski puhvrit, süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise või taaskehtestamise tulemuseks on mis tahes sellise riskipositsiooni puhul kombineeritud süsteemse riski puhvri määr tasemel 3 % – 5 %, taotleb kõnealuse puhvri kehtestanud liikmesriigi pädev asutus või määratud asutus lõike 9 kohaselt esitatud teates komisjoni arvamust. Komisjon esitab oma arvamuse ühe kuu jooksul pärast teate saamist. Kui komisjoni arvamus on negatiivne, järgib kõnealuse süsteemse riski puhvri kehtestanud liikmesriigi vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus nimetatud arvamust või põhjendab, miks ta seda ei tee. Kui krediidiasutus või investeerimisühing, mille suhtes on kohaldatav üks või mitu süsteemse riski puhvri määra, on tütarettevõtja, kelle emaettevõtja on asutatud teises liikmesriigis, taotleb pädev asutus või määratud asutus lõike 9 kohaselt esitatud teates komisjoni ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitust. Komisjon ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esitavad kumbki oma soovituse kuue nädala jooksul pärast teate saamist. Kui tütarettevõtja ja emaettevõtja asutused ei jõua asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava süsteemse riski puhvri määra või määrade suhtes kokkuleppele ning kui nii komisjon kui ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on esitanud negatiivse soovituse, võib vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus pöörduda Euroopa Pangandusjärelevalve poole ja taotleda selle abi kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 19. Otsus kõnealuste riskipositsioonide suhtes süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise kohta peatatakse, kuni Euroopa Pangandusjärelevalve on teinud otsuse. 12. Kui lõikes 5 osutatud riskipositsioonide rühmale või riskipositsioonide alamrühmale, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut süsteemse riski puhvrit, süsteemse riski puhvri määra või määrade kehtestamise või taaskehtestamise tulemuseks on mis tahes sellise riskipositsiooni puhul 5 %-st suurem kombineeritud süsteemse riski puhvri määr, küsib vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus enne süsteemse riski puhvri rakendamist komisjonilt luba. Kuue nädala jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 9 osutatud teate saamist esitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu komisjonile arvamuse selle kohta, kas süsteemse riski puhvrit peetakse asjakohaseks. Euroopa Pangandusjärelevalve võib samuti esitada komisjonile arvamuse kõnealuse süsteemse riski puhvri kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 34 lõikega 1. Kolme kuu jooksul pärast lõikes 9 osutatud teate saamist võtab komisjon, võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja vajaduse korral Euroopa Pangandusjärelevalve hinnangut ning juhul kui ta leiab, et süsteemse riski puhvri määral või määradel ei ole ebaproportsionaalselt negatiivset mõju teiste liikmesriikide finantssüsteemidele tervikuna või osaliselt või liidu finantssüsteemile kui tervikule ning see ei kujuta endast ega tekita takistust siseturu nõuetekohasele toimimisele, vastu õigusakti, millega antakse vastavalt kas pädevale asutusele või määratud asutusele luba kavandatud meede vastu võtta. 13. Iga vastavalt kas pädev asutus või määratud asutus teavitab ühe või mitme süsteemse riski puhvri määra kehtestamisest või taaskehtestamisest asjaomasel veebisaidil. Avaldatakse vähemalt järgmine teave:
Kui selle teabe avaldamine võib ohustada finantssüsteemi stabiilsust, jäetakse esimese lõigu punktis d nõutav teave avaldamata. 14. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet täielikult, kohaldatakse tema suhtes artikli 141 lõigetes 2 ja 3 sätestatud väljamaksete piiranguid. Kui väljamaksete piirangute kohaldamine ei too asjaomase süsteemse riski seisukohast kaasa krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahendite piisavat suurenemist, võivad pädevad asutused võtta lisameetmeid kooskõlas artikliga 64. 15. Kui olenevalt asjaoludest pädev asutus või määratud asutus otsustab kehtestada süsteemse riski puhvri nõude teistes liikmesriikides võetud riskipositsioonide alusel, kehtestatakse puhvri nõue võrdselt kõigi liidus võetud riskipositsioonide suhtes, välja arvatud siis, kui puhvri nõue kehtestatakse selleks, et tunnustada teise liikmesriigi poolt kehtestatud süsteemse riski puhvri määra kooskõlas artikliga 134. Artikkel 134 Süsteemse riski puhvri määra tunnustamine 1. Teised liikmesriigid võivad tunnustada kooskõlas artikliga 133 kehtestatud süsteemse riski puhvri määra ning kohaldada seda määra riigisiseselt tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kõnealuse puhvri määra kehtestanud liikmesriigis võetud riskipositsioonide puhul. 2. Kui liikmesriigid tunnustavad kooskõlas artikliga 1 süsteemse riski puhvri määra riigisiseselt tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, teavitavad nad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu edastab teated viivitamata komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning selle süsteemse riski puhvri määra kehtestanud liikmesriigile. 3. Süsteemse riski puhvri määra tunnustamise kohta otsuse tegemisel kooskõlas lõikega 1 võtab liikmesriik arvesse kõnealuse määra kehtestanud liikmesriigi esitatud teavet kooskõlas artikli 133 lõigetega 9 ja 13. 4. Kui liikmesriigid tunnustavad süsteemse riski puhvri määra riigisiseselt tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, võib see süsteemse riski puhver olla kumuleeruv kooskõlas artikliga 133 kohaldatava süsteemse riski puhvriga, tingimusel et need puhvrid käsitlevad erinevaid riske. Kui puhvrid käsitlevad samu riske, kohaldatakse ainult suuremat puhvrit. 5. Liikmesriik, kes kehtestab süsteemse riski puhvri määra kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 133, võib paluda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul väljastada ühele või mitmele liikmesriigile, kes võivad süsteemse riski puhvri määra tunnustada, määruse (EL) nr 1092/2010 artiklis 16 osutatud soovituse.“ |
50) |
Artiklit 136 muudetakse järgmiselt:
|
51) |
Artikli 141 lõiked 1–6 asendatakse järgmisega: „1. Kombineeritud puhvri nõuet täitev krediidiasutus või investeerimisühing ei tee esimese taseme põhiomavahendeid mõjutavaid väljamakseid, kui selle tagajärjel väheneksid tema esimese taseme põhiomavahendid määral, mille puhul kombineeritud puhvri nõue ei ole enam täidetud. 2. Kombineeritud puhvri nõuet mittetäitev krediidiasutus või investeerimisühing arvutab asjaomaste väljamaksete maksimumsumma kooskõlas lõikega 4 ning teatab selle pädevale asutusele. Esimese lõigu kohaldamisel ei tohi krediidiasutus või investeerimisühing enne asjaomaste väljamaksete maksimumsumma arvutamist teha ühtki järgmistest toimingutest:
3. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida või ei ületa kombineeritud puhvri nõuet, ei tee krediidiasutus või investeerimisühing väljamakseid lõike 2 teise lõigu punktides a, b ja c osutatud toimingutega suuremas summas kui see, mis on lubatud kooskõlas lõikega 4 arvutatud asjaomaste väljamaksete maksimumsummaga. 4. Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad asjaomaste väljamaksete maksimumsumma, korrutades lõike 5 kohaselt arvutatud summa lõike 6 kohaselt kindlaks määratud teguriga. Väljamaksete maksimumsummat vähendatakse lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutest tuleneva summa võrra. 5. Kooskõlas lõikega 4 korrutatav summa hõlmab järgmist:
6. Tegur määratakse kindlaks järgmiselt:
Iga kvartiili alam- ja ülempiir arvutatakse kombineeritud puhvri nõude puhul järgmiselt:
kus: Qn on asjaomase kvartiili ordinaalarv.“ |
52) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 141a Kombineeritud puhvri nõude täitmata jätmine Krediidiasutus või investeerimisühing loetakse artikli 141 kohaldamisel kombineeritud puhvri nõuet mittetäitnuks, kui tema omavahendite kogus ja kvaliteet ei võimalda kombineeritud puhvri nõudega samal ajal täita kõiki nõudeid, mis on sätestatud:
Artikkel 141b Väljamaksete piirangud finantsvõimenduse määra puhvri nõude täitmata jätmise korral 1. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1a alusel finantsvõimenduse määra puhvri nõuet täitev krediidiasutus või investeerimisühing ei tee esimese taseme omavahendeid mõjutavaid väljamakseid, kui selle tagajärjel väheneksid tema esimese taseme omavahendid määral, mille puhul finantsvõimenduse määra puhvri nõue ei ole enam täidetud. 2. Finantsvõimenduse määra puhvri nõuet mittetäitev krediidiasutus või investeerimisühing arvutab finantsvõimenduse määraga seotud väljamaksete maksimumsumma kooskõlas lõikega 4 ning teatab selle pädevale asutusele. Esimese lõigu kohaldamisel ei tohi krediidiasutus või investeerimisühing enne asjaomaste väljamaksete maksimumsumma arvutamist teha ühtki järgmistest toimingutest:
3. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida või ei ületa oma finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, ei tee krediidiasutus või investeerimisühing väljamakseid lõike 2 teise lõigu punktides a, b ja c osutatud toimingutega suuremas summas kui see, mis on lubatud kooskõlas lõikega 4 arvutatud asjaomaste väljamaksete maksimumsummaga. 4. Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad asjaomaste väljamaksete maksimumsumma, korrutades lõike 5 kohaselt arvutatud summa lõike 6 kohaselt kindlaks määratud teguriga. Väljamaksete maksimumsummat vähendatakse lõike 2 teise lõigu punktides a, b või c osutatud toimingutest tuleneva summa võrra. 5. Kooskõlas lõikega 4 korrutatav summa hõlmab järgmist:
6. Lõikes 4 osutatud tegur määratakse kindlaks järgmiselt:
Iga kvartiili alam- ja ülempiir arvutatakse finantsvõimenduse määra puhvri nõude puhul järgmiselt:
kus Qn on asjaomase kvartiili ordinaalarv. 7. Käesoleva artikliga kehtestatud piiranguid kohaldatakse üksnes selliste maksete suhtes, mille tulemusel esimese taseme omavahendid või kasum vähenevad ning mille puhul makse peatamine või maksmata jätmine ei kujuta endast kohustuste täitmata jätmist ega krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatava pankrotimenetluse algatamise tingimust. 8. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida finantsvõimenduse määra puhvri nõuet ja kavatseb teha väljamakseid jaotamisele kuuluvast kasumist või teha käesoleva artikli lõike 2 teise lõigu punktides a, b ja c osutatud toimingu, teavitab ta pädevat asutust ja esitab artikli 141 lõikes 8 loetletud teabe, välja arvatud selle punkti a alapunktis iii osutatud teabe ning kooskõlas käesoleva artikli lõikega 4 arvutatud väljamaksete maksimumsumma. 9. Krediidiasutused ja investeerimisühingud säilitavad korra, millega tagatakse, et jaotamisele kuuluva kasumi summa ja väljamaksete maksimumsumma on täpselt arvutatud, ning nad on võimelised pädeva asutuse taotluse korral tõendama arvutuse täpsust. 10. Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamisel hõlmab esimese taseme kapitali mõjutav väljamakse punkte, mis on loetletud artikli 141 lõikes 10. Artikkel 141c Finantsvõimenduse määra puhvri nõude täitmata jätmine Krediidiasutus või investeerimisühing loetakse käesoleva direktiivi artikli 141b kohaldamisel finantsvõimenduse määra puhvri nõuet mittetäitnuks, kui tal ei ole esimese taseme omavahendeid summas, mida on vaja, et samal ajal täita määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a sätestatud nõuet ning kõnealuse määruse artikli 92 lõike 1 punktis d ja käesoleva direktiivi artikli 104 lõike 1 punktis a sätestatud nõuet, kui käsitletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktiga d piisavalt hõlmamata ülemäärase finantsvõimendusega seotud riski.“ |
53) |
Artikli 142 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: „1. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei täida oma kombineeritud puhvri nõuet või, kui see on kohaldatav, oma finantsvõimenduse määra puhvri nõuet, koostab ta kapitali säilitamise kava ja esitab selle pädevale asutusele hiljemalt viis tööpäeva pärast seda, kui ta tegi kindlaks, et ta ei täida kõnealust nõuet, välja arvatud juhul, kui pädev asutus lubab pikemat, kuni kümnepäevalist viivitust.“ |
54) |
Artikli 143 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:
|
55) |
Artikkel 146 asendatakse järgmisega: „Artikkel 146 Rakendusaktid Artikli 147 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt kehtestatakse rakendusmeetmed, millega muudetakse artikliga 12 ja IV jaotisega ette nähtud algkapitali suurust vastavalt suundumustele majandus- ja rahandusvaldkonnas, rakendusaktiga.“ |
56) |
Artikli 159 järele lisatakse järgmine peatükk: „1a. PEATÜKK Finantsvaldusettevõtjaid ja segafinantsvaldusettevõtjaid käsitlevad üleminekusätted Artikkel 159a Finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate heakskiitmist käsitlevad üleminekusätted Emaettevõtjana tegutsevad finantsvaldusettevõtjad ja emaettevõtjana tegutsevad segafinantsvaldusettevõtjad, kes on juba asutatud 27. juunil 2019, taotlevad heakskiitmist artikli 21a alusel 28. juuniks 2021. Kui finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja ei taotle heakskiitmist 28. juuniks 2021, võetakse asjakohaseid meetmeid artikli 21a lõike 6 alusel. Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud üleminekuperioodil on pädevatel asutustel kõik vajalikud järelevalvevolitused, mis on neile antud käesoleva direktiiviga seoses konsolideeritud järelevalve teostamisega finantsvaldusettevõtjate või segafinantsvaldusettevõtjate üle, kelle suhtes kohaldatakse artikli 21a kohast heakskiitmist.“ |
57) |
Artiklisse 161 lisatakse järgmine lõige: „10. Komisjon vaatab 31. detsembriks 2023 läbi artikli 104 lõike 1 punktides j ja l osutatud järelevalvevolituste rakendamise ja kohaldamise ning koostab selle kohta aruande, mille esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“ |
Artikkel 2
Ülevõtmine
1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid hiljemalt 28. detsembriks 2020. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 29. detsembrist 2020. Sätteid, mida on vaja, et täita käesoleva direktiivi artikli 1 punktis 21 ja punkti 29 alapunktides a, b ja c sätestatud 2013/36/EL direktiivi artikli 84 ja artikli 98 lõike 5 ja 5a muudatusi, kohaldatakse siiski alates 28. juunist 2021 ning sätteid, mida on vaja, et täita käesoleva direktiivi artikli 1 punktides 52 ja 53 sätestatud direktiivi 2013/36/EL artiklite 141b ja 141c ning artikli 142 lõike 1 muudatusi, alates 1. jaanuarist 2022.
Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 4
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 20. mai 2019
Euroopa Parlamendi nimel
president
A. TAJANI
Nõukogu nimel
eesistuja
G. CIAMBA
(1) ELT C 34, 31.1.2018, lk 5.
(2) ELT C 209, 30.6.2017, lk 36.
(3) Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. mai 2019. aasta otsus.
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).
(7) Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).