This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32015D1158
Commission Decision (EU) 2015/1158 of 8 July 2015 on the position to be taken by the Commission, on behalf of the European Union, in the Joint Implementation Committee set up by the Voluntary Partnership Agreement between the European Union and the Republic of Indonesia on Forest Law Enforcement, Governance and Trade in timber products into the European Union as regards the amendments to the Annexes I, II, and V of the Voluntary Partnership Agreement between the European Union and the Republic of Indonesia
Komisjoni otsus (EL) 2015/1158, 8. juuli 2015, mis käsitleb seisukohta, mille komisjon võtab Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu I, II ja V lisa muutmise suhtes kõnealuse partnerluslepinguga loodud rakendamise ühiskomitees
Komisjoni otsus (EL) 2015/1158, 8. juuli 2015, mis käsitleb seisukohta, mille komisjon võtab Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu I, II ja V lisa muutmise suhtes kõnealuse partnerluslepinguga loodud rakendamise ühiskomitees
ELT L 187, 15.7.2015, p. 30–85
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Proposal to amend | 22014A0520(02) | Muudatusettepanek | lisa I Tekst | 16/07/2015 | |
Proposal to amend | 22014A0520(02) | Muudatusettepanek | lisa II Tekst | 16/07/2015 | |
Proposal to amend | 22014A0520(02) | Muudatusettepanek | lisa V Tekst | 16/07/2015 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32015D1158R(01) | (MT) | |||
Corrected by | 32015D1158R(02) | (ES) |
15.7.2015 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 187/30 |
KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1158,
8. juuli 2015,
mis käsitleb seisukohta, mille komisjon võtab Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu I, II ja V lisa muutmise suhtes kõnealuse partnerluslepinguga loodud rakendamise ühiskomitees
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsust 2014/284/EL Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepingu, mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist, sõlmimise kohta, (1) eriti selle artiklit 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vaheline metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitlev vabatahtlik partnerlusleping (2) (edaspidi „leping”) jõustus 1. mail 2014. |
(2) |
Lepingu artikli 22 lõikega 3 on ette nähtud, et lisade muudatused võtab vastu rakendamise ühiskomitee. |
(3) |
I, II ja V lisa on vaja ajakohastada, et võtta arvesse pärast lepingu sõlmimist Indoneesia asjakohastes õigusaktides ja suunistes tehtud muudatusi Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kohaldamise suhtes. |
(4) |
Kavandatud muudatuste eesmärk on tugevdada kõnealust puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi ja hõlbustada kõigil ettevõtjatel selles osalemist. |
(5) |
Seepärast tuleks lepingu I, II ja V lisa vastavalt muuta. |
(6) |
Kõnealused muudatused tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita. |
(7) |
Käesolev otsus võetakse vastu kooskõlas metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse komitee (FLEGTi komitee) arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu I, II ja V lisa muudatused.
Seisukoht, mille komisjon võtab Euroopa Liidu nimel rakendamise ühiskomitees, mis on loodud Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepinguga, põhineb lisatud rakendamise ühiskomitee otsuse eelnõul.
Artikkel 2
Pärast seda, kui rakendamise ühiskomitee on lepingu I, II ja V lisa muudatused vastu võtnud, avaldatakse rakendamise ühiskomitee otsus ja selle jõustumise kuupäev Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 8. juuli 2015
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 150, 20.5.2014, lk 250.
(2) Vt joonealune märkus 1.
LISA
Eelnõu
Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelise vabatahtliku partnerluslepinguga loodud rakendamise ühiskomitee otsus nr 3/2015, millega võetakse vastu lepingu I, II ja V lisa muudatused
RAKENDAMISE ÜHISKOMITEE,
võttes arvesse Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi vahelist metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitlevat vabatahtlikku partnerluslepingut (edaspidi „leping”), mis pärast lepinguosaliste poolset ratifitseerimist jõustus 1. mail 2014,
ning arvestades järgmist:
a) |
Lepingu artikli 22 lõikega 3 on ette nähtud, et lisade muudatused võib vastu võtta rakendamise ühiskomitee. |
b) |
Lepinguosalised on ühisel seisukohal, et I, II ja V lisa on vaja ajakohastada, et võtta arvesse pärast lepingu sõlmimist Indoneesia asjakohastes õigusaktides ja suunistes tehtud muudatusi Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kohaldamise suhtes. |
c) |
Kavandatud muudatuste eesmärk on tugevdada kõnealust puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi ja hõlbustada kõigil ettevõtjatel selles osalemist, |
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
Artikkel 1
Lepingu I, II ja V lisa asendatakse käesoleva lepingu lisas esitatud muudetud versiooniga.
Artikkel 2
Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, horvaatia, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, sloveeni, slovaki, soome, taani, tšehhi, ungari ja indoneesia (Bahasa Indonesia) keeles ning kõik tekstid on autentsed. Tõlgendamise lahknevuste korral on ülimuslik ingliskeelne tekst.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub …
…, …. … …
Indoneesia Vabariigi nimel
Euroopa Liidu nimel
LISA
I LISA
TOODETE LOETELU
Käesolevas lisas esitatud loetelu viitab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile, mis on kehtestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga.
IA LISA
FLEGT-LITSENTSIMISSÜSTEEMIGA HÕLMATUD PUIDU JA PUITTOODETE ÜHTLUSTATUD KAUBAKOODID
Grupp 44
HS-kood |
KIRJELDUS |
||
|
Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud või -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata |
||
4401 21 |
|
||
Ex 4401 22 |
|
||
4403 |
Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). |
||
Ex 4404 10 |
Puitlaastud jms – okaspuidust |
||
Ex 4404 20 |
Puitlaastud jms – lehtpuidust -- Puitlaastud |
||
Ex 4404 |
Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete vms valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata. (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). |
||
4406 |
Raudteede ja trammiteede puitliiprid. (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). |
||
Ex 4407 |
Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud, paksusega üle 6 mm. |
||
Ex 4407 |
Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldamata, lihvimata või pikijätkamata, paksusega üle 6 mm. (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). |
||
|
Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm |
||
4408 10 |
Okaspuidust |
||
4408 31 |
Tumepunane soorea (dark red meranti), hiigelsoorea (light red meranti) ja lodusoorea (meranti bakau) |
||
4408 39 |
Muud, v.a okaspuit, tumepunane soorea (dark red meranti), hiigelsoorea (light red meranti) ja lodusoorea (meranti bakau) |
||
Ex 4408 90 |
Muud, v.a selle grupi alamrubriikide märkuses 2 nimetatud okaspuit ja troopiline puit (mitte bambusest ega rotangist) |
||
|
Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte. |
||
4409 10 |
|
||
Ex 4409 29 |
|
||
|
Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata |
||
Ex 4410 11 |
|
||
Ex 4410 12 |
|
||
Ex 4410 19 |
|
||
Ex 4411 |
Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte (mitte bambusest ega rotangist) |
||
|
Vineer, spoonitud plaadid jms kihtpuitmaterjal |
||
4412 31 |
|
||
4412 32 |
|
||
4412 39 |
|
||
Ex 4412 94 |
|
||
Ex 4412 99 |
Muud: -- Muud: --- Barecore (kokkuliimitud puidujäätmed) (mitte rotangist) ja --- Muud (mitte rotangist) |
||
Ex 4413 |
Presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena (mitte bambusest ega rotangist) |
||
Ex 4414 |
Puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms (mitte bambusest ega rotangist) |
||
Ex 4415 |
Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred (mitte bambusest ega rotangist) |
||
Ex 4416 |
Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad (mitte bambusest ega rotangist) |
||
Ex 4417 |
Puidust tööriistad, tööriistade korpused ja käepidemed, pintslite ja harjade puitosad ja -käepidemed; puidust saapa- ja kingaliistud ning -toed (mitte bambusest ega rotangist) |
||
Ex 4418 |
Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud (mitte bambusest ega rotangist) |
||
Ex 4419 |
Puidust lauanõud ja köögitarbed (mitte bambusest ega rotangist) |
||
|
Puitmarketrii ja -intarsia; puitlaekad ja -kastikesed juveeltoodete, terariistade jms hoidmiseks. |
||
Ex 4420 90 |
|
||
|
Muud puittooted |
||
Ex 4421 90 |
|
||
Ex 4421 90 |
|
Grupp 47
HS-Kood |
Kirjeldus |
|
Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid: |
4701 |
Puitmass |
4702 |
Puidutselluloos, lahustuv |
4703 |
Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos |
4704 |
Sulfittselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos |
4705 |
Puidutselluloos, mis on saadud mehaaniliste ja keemiliste meetodite kombineerimisel |
Grupp 48
HS-Kood |
Kirjeldus |
Ex 4802 |
Pinnakatteta paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perforeerimata perfokaardid ja perfolindimaterjal, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis, v.a rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmistatud paber ja papp (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4803 |
Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterätiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügieenipaber, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, krepitud, kortsutatud, surutrükiga, perforeeritud, värvitud või trükimustrilise pealispinnaga või mitte, rullides või lehtedena (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4804 |
Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena (v.a rubriigis 4802 või 4803 nimetatud) (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4805 |
Muu katmata paber ja papp, rullides või lehtedena, töödeldud mitte rohkem kui selle grupi märkuses 3 näidatud ulatuses (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4806 |
Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid, rullides või lehtedena (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4807 |
Kihiline paber ja papp (valmistatud siledate paberikihtide kokkuliimimise teel), pinnakatte või immutuseta, tugevdatud või tugevdamata, rullides või lehtedena (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4808 |
Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või ilma), krepitud, kortsutatud, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4803 kirjeldatud paber (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4809 |
Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (sh kaetud või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks), pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4810 |
Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega, ilma muu katteta, värvitud või dekoreeritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või pealetrükita, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4811 |
Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, kaetud, immutatud, pealistatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, v.a rubriigi 4803, 4809 või 4810 kaubad (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4812 |
Paberimassist filtriplokid, -tahvlid ja -plaadid (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4813 |
Sigaretipaber, mõõtu lõigatud või lõikamata, raamatuks volditud või voltimata, toruks vormitud või vormimata (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4814 |
Tapeet jms seinakattematerjalid; paberist aknatransparendid (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4816 |
Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiselt (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4817 |
Paberist või papist ümbrikud, kaartkirjad, lihtpostkaardid ja korrespondentskaardid; paberist või papist karbid, kotid, taskud ja kirjakomplektid, mis sisaldavad valiku paberikaupu (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4818 |
Tualettpaber ja sarnane paber, tselluloosvatt või tsellulooskiudkangas, kasutamiseks majapidamises või hügieenitarbena, rullides laiusega kuni 36 cm või mõõtu või vormi lõigatud; taskurätikud, puhastus- ja käterätikud, laudlinad, salvrätikud, voodilinad jms paberist, paberimassist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast majapidamis-, hügieeni- või haiglatarbed, rõivad ja rõivamanused (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4821 |
Mitmesugused paberist või papist etiketid, pealetrükiga või pealetrükita (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4822 |
Poolid, rullid, bobiinid jms alused paberimassist, paberist või papist (perforeeritud või perforeerimata, tugevdatud või tugevdamata) (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Ex 4823 |
Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, mõõtu või vormi lõigatud; muud tooted paberimassist, paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist) |
Märkus: muust kui puidust saadud materjalist ja ringlussevõetud materjalist pabertoodetele on lisatud Indoneesia tööstusministri ametlik kiri, millega kinnitatakse muust kui puidust saadud materjali ja ringlussevõetud materjali kasutamist. Sellistele toodetele FLEGT-litsentsi ei väljastata. |
Grupp 94
HS-Kood |
Kirjeldus |
||
|
Istmed (v.a rubriigis 94 02 nimetatud), voodiks teisendatavad või mitte, ja nende osad |
||
9401 61 |
|
||
9401 69 |
|
||
|
Muu mööbel ja selle osad |
||
9403 30 |
|
||
9403 40 |
|
||
9403 50 |
|
||
9403 60 |
|
||
Ex 9403 90 |
|
||
|
Kokkupandavad ehitised |
||
Ex 9406 00 |
|
Grupp 97
HS-Kood |
Kirjeldus |
|
Originaalgravüürid, -estambid ja -litograafiad. |
Ex 9702 00 |
Lihtsalt töödeldud pealispinnaga pakkude või nurgeliste pakkude kujul puit, nikerdatud või peenelt keermestatud või värvitud, puudub märkimisväärne lisaväärtus ja kuju ei ole märkimisväärselt muudetud (Indoneesias HS ex 9702 00 00 00) (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). |
IB LISA
SELLISE PUIDU ÜHTLUSTATUD KAUBAKOODID, MILLE EKSPORT ON INDONEESIA ÕIGUSAKTIDE KOHASELT KEELATUD
Grupp 44
HS-Kood |
Kirjeldus |
||
4403 |
Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. |
||
Ex 4404 |
Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete vms valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata. |
||
4406 |
Raudteede ja trammiteede puitliiprid. |
||
Ex 4407 |
Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldamata, lihvimata või pikijätkamata, paksusega üle 6 mm. |
||
|
Puitmarketrii ja -intarsia; puitlaekad ja -kastikesed juveeltoodete, terariistade jms hoidmiseks. |
||
Ex 4420 90 |
|
||
|
Muud puittooted. |
||
Ex 4421 90 |
|
||
|
Originaalgravüürid, -estambid ja -litograafiad. |
||
Ex 9702 00 |
Lihtsalt töödeldud pealispinnaga pakkude või nurgeliste pakkude kujul puit, nikerdatud või peenelt keermestatud või värvitud, puudub märkimisväärne lisaväärtus ja kuju ei ole märkimisväärselt muudetud (Indoneesias HS ex 9702 00 00 00). |
II LISA
ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUS
SISSEJUHATUS
Indoneesia puitu loetakse õiguspäraseks, kui on tõendatud, et puidu päritolu, tootmisprotsess ning sellele järgnev töötlemine, transport ja kaubandustegevus vastab kõigile kohaldatavatele Indoneesia õigusnormidele.
Indoneesias on kehtestatud viide rühma jaotatud õiguslikud nõuded, mis väljenduvad asjaomastel õigusnormidel ja menetlustel põhinevate mitmesuguste põhimõtete, kriteeriumide, näitajate ja tõendusmaterjalidena. Need nõuded jaotuvad omakorda alanõueteks, mida on kirjeldatud TLASi juhistes.
Indoneesia õigusraamistikus on ka säästva metsamajandamise nõuded, mida peavad järgima majandataval riigimetsamaal tegutsevad loaomanikud. Kõik loaomanikud peavad vastama õiguslikes nõuetes sätestatud õiguspärasuskriteeriumidele. Majandataval riigimetsamaal tegutsevad loaomanikud peavad hiljemalt kuupäevaks, mil lõpeb nende algne õiguspärasuse sertifikaat, vastama nii õiguslikele nõuetele kui ka säästva metsamajandamise nõuetele vastavalt TLASi juhistele.
Indoneesia on kohustunud õiguslikud nõuded mitme sidusrühma koostöös korrapäraselt läbi vaatama ja neid täiustama.
Nimetatud viis õigusliku nõude rühma on järgmised:
— 1. rühma õiguslikud nõuded: nõuded majandataval riigimetsamaal kehtivale kontsessioonile: looduslik mets, metsaistandik, ökosüsteemi taastamine, metsa majandamise õigus (Hak Pengelolaan);
— 2. rühma õiguslikud nõuded: nõuded majandataval riigimetsamaal asuvatele kogukonna metsaistandikele ja kogukonnametsadele;
— 3. rühma õiguslikud nõuded: nõuded erametsadele;
— 4. rühma õiguslikud nõuded: nõuded puidukasutusõigustele riigile kuuluval mittemetsamaal või riigile kuuluval majandataval metsamaal, mille kasutust muudetakse;
— 5. rühma õiguslikud nõuded: nõuded metsandusel põhinevale tooraine- ja järelsektorile ja kauplejatele.
Neid viit õigusliku nõude rühma kohaldatakse eri tüüpi puidulubade suhtes vastavalt järgmisele tabelile.
Loatüüp või õigus |
Kirjeldus |
Maaomand/ressursside majandamine või kasutamine |
Kohaldatav õiguslik nõue |
IUPHHK-HA/HPH |
Looduslikust majandatavast metsast pärit puidu kasutamise luba |
Riigiomandis/ettevõtte majandatud |
1 |
IUPHHK-HTI/HPHTI |
Tööstusliku metsaistandiku rajamise ja majandamise luba |
Riigiomandis/ettevõtte majandatud |
1 |
IUPHHK-RE |
Metsa ökosüsteemi taastamise luba |
Riigiomandis/ettevõtte majandatud |
1 |
Metsa majandamise õigus (Perum Perhutani) |
Metsaistandiku majandamise õigus |
Riigiomandis/ettevõtte majandatud (riigiettevõte) |
1 |
IUPHHK- HTR |
Kogukonnametsa või erametsa istutamise luba |
Riigiomandis/kogukonna või eraisiku majandatud |
2 |
IUPHHK-HKM |
Kogukonnametsa majandamise luba |
Riigiomandis/kogukonna majandatud |
2 |
IUPHHK-HD |
Asulale kuuluva metsa majandamise luba |
Riigiomandis/ühe asula majandatud |
2 |
IUPHHK-HTHR |
Taasmetsastatud aladelt pärit puidu kasutamise luba |
Riigiomandis/kogukonna või eraisiku majandatud |
2 |
Eramaa |
Luba ei nõuta |
Eraomandis/eraisiku kasutuses |
3 |
IPK/ILS |
Mittemetsamaalt või muudetava kasutusega majandatavalt metsamaalt pärit puidu kasutamise õigus |
Riigiomandis/eraisiku kasutuses |
4 |
IUIPHHK |
Toorainetöötlusettevõtte rajamise ja majandamise luba |
Ei kohaldata |
5 |
IUI Lanjutan või IPKL |
Töötleva tööstuse ettevõtte rajamise ja majandamise luba |
Ei kohaldata |
5 |
TPTd (TPT, TPT-KB, TPT-KO) |
Registreeritud puidu/töödeldud puidu hoidlad |
Ei kohaldata |
5 |
IRT |
Kodumajapidamisettevõtted |
Ei kohaldata |
5 |
ETPIK – mittetootja |
Registreeritud mittetootvad eksportijad |
Ei kohaldata |
5 |
1. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED MAJANDATAVAL METSAMAAL KEHTIVALE KONTSESSIOONILE
Nr |
Põhimõtted |
Kriteeriumid |
Näitajad |
Tõendusmaterjal |
Seotud õigusaktid (1) |
||||||
1. |
|
|
|
Metsakontsessiooniõiguse tõend. |
Valitsuse määrus PP72/2010 Metsandusministri määrus P12/2010 Metsandusministri määrus P.30/2014 Metsandusministri määrus P.31/2014 Metsandusministri määrus P.33/2014 Metsandusministri määrus P.76/2014 |
||||||
Tõend metsast saadavate puittoodete kasutamise loa eest tasumise kohta. |
|||||||||||
Tõend muust seaduslikust ala kasutamise loast (kui neid on). |
|||||||||||
2. |
|
|
|
Heakskiidetud üldkava ja lisad (koostatud tehniliselt pädevate isikute tehtud põhjaliku metsainventuuri põhjal). |
Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P56/2009 Metsandusministri määrus P60/2011 Metsandusministri määrus P.33/2014 |
||||||
Heakskiidetud iga-aastane töökava (koostatud üldkava põhjal). |
|||||||||||
Kaardid (mille on koostanud tehniliselt pädevad isikud ja mis kirjeldavad töökavaga hõlmatud alade skeemi ja piire). |
|||||||||||
Kaart, millele on märgitud iga-aastase töökavaga hõlmatud metsaraie keelualad, ja tõendid töökava kohapeal rakendamise kohta. |
|||||||||||
Ülestöötamispunktid (sektsioonid või piirkonnad) on kaardil selgelt märgitud ja kohapeal kontrollitud. |
|||||||||||
|
|
Metsast saadavate puittoodete kasutamise üldkava dokument ja lisad (sobivad ka menetluses olevad taotlused). |
Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P56/2009 Metsandusministri määrus P60/2011 |
||||||||
Ülestöötataval alal asuva loodusliku metsa raie asukohad ja palkide väljaviidav maht vastavad töökavas esitatule. |
|||||||||||
3. |
|
|
|
Heakskiidetud puidutootmisaruande dokumendid. |
Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
||||||
|
Palgid on nende transportimisel puidu laoplatsilt metsatoodete esmatöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale (sh vahelaoplatsi kaudu) varustatud kehtivate veodokumentide ja lisadega. |
Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
|||||||||
|
Puiduameti märgis/vöötkood (PUHH) palkidel. |
Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
|||||||||
Puiduameti märgise/vöötkoodi kasutamine. |
|||||||||||
|
Kehtiv veodokument. |
Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
|||||||||
|
|
Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu maksekorraldus. |
Valitsuse määrus PP22/1997 Valitsuse määrus PP51/1998 Valitsuse määrus PP59/1998 Metsandusministri määrus P18/2007 Kaubandusministri määrus 22/2012 |
||||||||
Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu maksmiseks tehtud hoiuse tõend ja maksekinnitused. |
|||||||||||
Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu maksmine on kooskõlas palgitoodangu ja kohaldatava tariifiga. |
|||||||||||
|
|
PKAPT dokumendid. |
Tööstus- ja kaubandusministri määrus 68/2003 Metsandusministri, transpordiministri ning tööstus- ja kaubandusministri ühismäärus 22/2003 |
||||||||
|
Registreerimisdokumendid, kuhu on kantud aluse andmed, ja kehtiv luba. |
Tööstus- ja kaubandusministri määrus 68/2003 Metsandusministri, transpordiministri ning tööstus- ja kaubandusministri ühismäärus 22/2003 |
|||||||||
|
|
V-Legal'i märgist kasutatakse nõuetekohaselt. |
Metsandusministri määrus P43/2014 |
||||||||
4. |
|
|
|
Kohaldatavad KMH dokumendid. |
Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
||||||
|
Keskkonnajuhtimiskava ja keskkonnaseirekava dokumendid. |
Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
|||||||||
Keskkonnajuhtimiskava ning oluliste keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide seire rakendamise tõendid. |
|||||||||||
5. |
|
|
|
Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine. |
Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 |
||||||
Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid. |
|||||||||||
Andmed toimunud õnnetusjuhtumite kohta. |
|||||||||||
|
|
Töötajad on ametiühinguliikmed või ettevõtte poliitika kohaselt on töötajatel õigus ametiühingut luua või selle töös osaleda. |
Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 |
||||||||
|
Kollektiivtöölepingute dokumendid või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevad poliitikadokumendid. |
Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 |
|||||||||
|
Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. |
Seadus 23/2002 Seadus 13/2003 |
2. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED MAJANDATAVAL METSAMAAL ASUVATELE KOGUKONNA METSAISTANDIKELE JA KOGUKONNAMETSADELE
Nr |
Põhimõtted |
Kriteeriumid |
Näitajad |
Tõendusmaterjal |
Seotud õigusaktid |
||||||
1. |
|
|
|
Metsakontsessiooniõiguse tõend. |
Metsandusministri määrus P37/2007 Metsandusministri määrus P49/2008 Metsandusministri määrus P12/2010 Metsandusministri määrus P55/2011 |
||||||
Tõend metsast saadavate puittoodete kasutamise loa eest tasumise kohta. |
|||||||||||
|
|
Asutamisdokument või asutamise tõend. |
Metsandusministri määrus P43/2014 |
||||||||
2. |
|
|
|
Heakskiidetud iga-aastase töökava dokument. |
Metsandusministri määrus P62/2008 |
||||||
Kaart, millele on märgitud iga-aastase töökavaga hõlmatud metsaraie keelualad, ja tõendid kohapeal rakendamise kohta. |
|||||||||||
Ülestöötamissektsioonide asukohad on selgelt märgistatud ja neid saab kohapeal kontrollida. |
|||||||||||
|
|
Metsast saadavate puittoodete kasutamise üldkava dokument ja lisad (sobivad ka menetluses olevad taotlused). |
Metsandusministri määrus P62/2008 |
||||||||
Metsaomandiks määrataval alal asuvate palkide asukoht ja väljaviidav maht peavad vastama töökavas esitatule. |
|||||||||||
|
|
Heakskiidetud puidutootmisaruande dokumendid. |
Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
||||||||
|
Seaduslikud veodokumendid ja asjakohased lisad transportimisel puidu laoplatsilt vahelaoplatsile ja vahelaoplatsilt toorainetöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale. |
Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
|||||||||
|
Puiduameti märgis/vöötkood (PUHH) palkidel. |
Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
|||||||||
Loaomanik märgistab puitu järjepidevalt. |
|||||||||||
|
|
Palgiveodokument, millele on lisatud palkide loetelu. |
Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
||||||||
|
|
Metsaressursimaksu maksekorraldus. |
Metsandusministri määrus P18/2007 Kaubandusministri määrus 22/2012 |
||||||||
Tõend metsaressursimaksu tasumise kohta. |
|||||||||||
Metsaressursimaksu maksmine on kooskõlas palgitoodangu ja kohaldatava tariifiga. |
|||||||||||
|
|
V-Legal'i märgist kasutatakse nõuete kohaselt. |
Metsandusministri määrus P43/2014 |
||||||||
3. |
|
|
|
Kohaldatavad KMH dokumendid. |
Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
||||||
|
Asjakohased keskkonnajuhtimis- ja seiredokumendid. |
Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
|||||||||
Keskkonnajuhtimise ning oluliste keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide seire rakendamise tõendid. |
|||||||||||
4 |
|
|
|
Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine. |
Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 |
||||||
Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid. |
|||||||||||
|
|
Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. |
Seadus 23/2002 Seadus 13/2003 |
3. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED ERAMETSADELE
Nr |
Põhimõtted |
Kriteeriumid |
Näitajad |
Tõendusmaterjal |
Seotud õigusaktid |
||||||
1. |
|
|
|
Kehtivad maaomandi või rendidokumendid (pädeva asutuse tunnustatud rendidokument). |
Seadus 5/1960 Metsandusministri määrus P33/2010 Valitsuse määrus PP12/1998 Kaubandusministri määrus 36/2007 Kaubandusministri määrus 37/2007 Seadus 6/1983 Metsandusministri määrus P43/2014 |
||||||
Maaharimisõigus. Ettevõtte asutamisdokument. Kaubandusega tegeleva ettevõtte tegevusluba (SIUP). Ettevõtte registritõend (TDP). Maksukohustuslaseks registreerimise tõend (NPWP). Töötervishoiu ja -ohutuse dokument. Kollektiivtöölepingute dokumendid või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevad poliitikadokumendid. |
|||||||||||
Erametsa ala kaart ja selgelt märgitud piirid. |
|||||||||||
|
Palgiveodokument. |
Metsandusministri määrus P30/2012 |
|||||||||
|
Tõend metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu ning riigile kännuraha kompensatsiooni maksmise kohta. |
Metsandusministri määrus P18/2007 |
|||||||||
|
|
Asutamisdokument või asutamise tõend. |
Metsandusministri määrus P43/2014 |
||||||||
|
|
V-Legal'i märgist kasutatakse nõuete kohaselt. |
Metsandusministri määrus P43/2014 |
||||||||
2. |
|
|
|
Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine. |
Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 |
||||||
Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid. |
|||||||||||
Andmed toimunud õnnetusjuhtumite kohta. |
|||||||||||
|
|
Töötajad on ametiühinguliikmed või ettevõtte poliitika kohaselt on töötajatel õigus ametiühingut luua või selle töös osaleda. |
Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2001 |
||||||||
|
Kollektiivtöölepingute dokumendid või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevad poliitikadokumendid. |
Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 |
|||||||||
|
Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. |
Seadus 23/2002 Seadus 13/2003 |
|||||||||
3 |
|
|
|
Kohaldatavad KMH dokumendid. |
Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
||||||
|
Keskkonnajuhtimiskava ja keskkonnaseirekava dokumendid. |
Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
|||||||||
Keskkonnajuhtimiskava ning seire rakendamise tõendid. |
4. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED PUIDUKASUTUSÕIGUSTELE MITTEMETSAMAAL VÕI MAJANDATAVAL METSAMAAL, MILLE KASUTUST MUUDETAKSE
Nr |
Põhimõtted |
Kriteeriumid |
Näitajad |
Tõendusmaterjal |
Seotud õigusaktid |
||||||
1. |
|
|
|
ILS/IPK load ülestöötamiseks renditud alal (sh kohaldatav keskkonnamõju hindamise (KMH) dokument muu kui metsandusettevõtte puhul). |
Valitsuse määrus PP27/2012 Metsandusministri määrus P18/2011 Metsandusministri määrus P59/2011 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
||||||
ILS/IPK lubadele lisatud renditud ala kaardid ja tõend nõuete täitmise kohta kohapeal. |
|||||||||||
|
|
Tegevusluba ja sellele lisatud kaardid (sh kohaldatav keskkonnamõju hindamise (KMH) dokument muu kui metsandusettevõtte puhul). |
Valitsuse määrus PP27/2012 Metsandusministri määrus P33/2010 Metsandusministri määrus P14/2011 Metsandusministri määrus P59/2011 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
||||||||
IPK maakasutuse muutmise aladel. |
|||||||||||
IPK-le lisatud kaardid. |
|||||||||||
Metsa õigusliku seisundi muutmist lubavad dokumendid (see nõue kehtib nii IPK lubade omanikele kui ka tegevusloa omanikele). |
|||||||||||
|
IPK maakasutuse muutmise aladel. |
Metsandusministri määrus P14/2011 |
|||||||||
IPK-le lisatud kaardid. |
|||||||||||
|
|
IPK kavandamisdokument. |
Valitsuse määrus PP27/2012 Metsandusministri määrus P14/2011 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
||||||||
Tegevusluba ja sellele lisatud kaardid (sh kohaldatav keskkonnamõju hindamise (KMH) dokument muu kui metsandusettevõtte puhul). |
|||||||||||
IPK maakasutuse muutmise aladel. |
|||||||||||
IPK-le lisatud kaardid. |
|||||||||||
|
IPK maakasutuse muutmise aladel. |
Metsandusministri määrus P14/2011 |
|||||||||
IPK-le lisatud kaardid. |
|||||||||||
2. |
|
|
|
IPK/ILSi töökava dokumendid. |
Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P53/2009 |
||||||
|
Metsainventuuridokumendid. |
Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P41/2014 |
|||||||||
Puidutootmisaruande dokumendid (LHP). |
|||||||||||
|
|
Metsaressursimaksu maksekorraldus. |
Metsandusministri määrus P18/2007 |
||||||||
Tõend metsaressursimaksu tasumise kohta. |
|||||||||||
Metsaressursimaksu maksmine on kooskõlas palgitoodangu ja kohaldatava tariifiga. |
|||||||||||
|
Palgiveoarve (FAKB) ja väikese läbimõõduga palkide loetelu. |
Metsandusministri määrus P41/2014 |
|||||||||
Palkide õiguspärasuse dokument (SKSKB) ja suure läbimõõduga palkide loetelu. |
|||||||||||
|
|
V-Legal'i märgist kasutatakse nõuete kohaselt. |
Metsandusministri määrus P43/2014 |
||||||||
3. |
|
|
|
Töötervishoiu ja -ohutuse kord. |
Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 |
||||||
Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid. |
|||||||||||
Andmed toimunud õnnetusjuhtumite kohta. |
|||||||||||
|
|
Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. |
Seadus 23/2002 Seadus 13/2003 |
5. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED METSANDUSEL PÕHINEVALE TOORAINE- JA JÄRELSEKTORILE JA KAUPLEJATELE
Nr |
Põhimõtted |
Kriteeriumid |
Näitajad |
Tõendusmaterjal |
Seotud õigusaktid |
||||||||||
1. |
|
|
|
Ettevõtte asutamisdokument ja selle viimased muudatused. |
Seadus 6/1983 Seadus 3/2014 Valitsuse määrus PP74/2011 Valitsuse määrus PP27/2012 Justiits- ja inimõigusteministri määrus M.01-HT.10/2006 Kaubandusministri määrus 36/2007 Kaubandusministri määrus 37/2007 Tööstusministri määrus 41/2008 Siseministri määrus 27/2009 Kaubandusministri määrus 39/2011 Keskkonnaministri määrus 05/2012 Kaubandusministri määrus 77/2013 Metsandusministri määrus P9/2014 Metsandusministri määrus P55/2014 |
||||||||||
Kaubandustegevuses osalemise luba (ärilitsents/SIUP) või kauplemisluba, mis võib olla tööstusäriluba (IUI) või tööstusregistri tõend (TDI). |
|||||||||||||||
Häirimisluba (ettevõttele väljastatud luba mõjutada tema tegevusega seotud keskkonda). |
|||||||||||||||
Ettevõtte registritõend (TDP). |
|||||||||||||||
Maksukohustuslase tunnuskood (NPWP). |
|||||||||||||||
Kohaldatavate keskkonnamõju hindamise dokumentide kättesaadavus. |
|||||||||||||||
Tööstusäriloa (IUI) või püsiva äriloa (IUT) või tööstusregistri tõendi (TDI) kättesaadavus. |
|||||||||||||||
Toorainetööstuse toorainevaru kava (RPBBI) kättesaadavus. |
|||||||||||||||
|
Eksportijad kuuluvad metsandustööstustoodete registreeritud eksportijate (ETPIK) hulka. |
Kaubandusministri määrus 97/2014 |
|||||||||||||
|
|
Isikutunnistus. |
Metsandusministri määrus P.43/2014 |
||||||||||||
|
|
Importijad on registreeritud importijad. |
Kaubandusministri määrus 78/2014 |
||||||||||||
|
Importijatel on nõuetekohase hoolsuse juhised/kord ja tõendid süsteemi rakendamise kohta. |
Metsandusministri määrus P.43/2014 |
|||||||||||||
|
|
Provintsi/piirkonna metsandusameti juhatajalt saadud luba. |
Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
||||||||||||
|
Ettevõtte asutamisdokument ja selle viimased muudatused. |
Seadus 6/1983 Valitsuse määrus PP74/2011 Justiits- ja inimõigusteministri määrus M.01-HT.10/2006 Kaubandusministri määrus 36/2007 Kaubandusministri määrus 37/2007 Kaubandusministri määrus 39/2011 Kaubandusministri määrus 77/2013 Metsandusministri määrus P43/2014 Kaubandusministri määrus 97/2014 |
|||||||||||||
Kaubandustegevuses osalemise luba (ärilitsents/SIUP) või kauplemisluba. |
|||||||||||||||
Ettevõtte registritõend (TDP). |
|||||||||||||||
Maksukohustuslase tunnuskood (NPWP). |
|||||||||||||||
Ettevõtte registritõend metsandustööstuse toodete mittetootvate eksportijate (ETPIK Non Produsen) hulka kuulumise kohta. |
|||||||||||||||
Tarneleping, mis on sõlmitud ETPIK-mittetootva väikeettevõtjaga, kellel on puidu õiguspärasuse sertifikaat (S-LK) või tarnija vastavusdeklaratsioon (DKP). |
|||||||||||||||
|
Kohaldatavad KMH dokumendid. |
Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 13/2010 Keskkonnaministri määrus 05/2012 |
|||||||||||||
|
|
Asutamisdokument või asutamise tõend. |
Metsandusministri määrus P.43/2014 |
||||||||||||
Ühistu puhul maksukohustuslaseks registreerimise tõend (NPWP). |
|||||||||||||||
|
Ühistu otsus organisatsioonilise ülesehituse kohta. |
Metsandusministri määrus P.43/2014 |
|||||||||||||
|
Ühistu ärikava dokumendid või ühistu liiki tõendav dokument. |
Metsandusministri määrus P.43/2014 |
|||||||||||||
|
Isikutunnistused. |
Metsandusministri määrus P.43/2014 |
|||||||||||||
2. |
|
|
|
Müügi- ja ostudokumendid ja/või materjali tarneleping ja/või ostutõend. |
Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri määrus P.9/2014 Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 Kaubandusministri määrus P78/2014 |
||||||||||
Puidu üleandmise kinnitatud aruanne ja/või üleandmise tõend ja/või puidu analüüsi ametlik aruanne; puittoodete õiguspärasuse tõend. |
|||||||||||||||
Imporditud puit on varustatud tarnija vastavusdeklaratsiooni või õiguspärasuse sertifikaadiga (S-LK). Märkus: kohaldatakse vaid käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. |
|||||||||||||||
Puiduveodokumendid. |
|||||||||||||||
Veodokumendid (Nota) koos kohalike ametiasutuste vastavate ametlike aruannetega lammutatud ehitistest pärineva, üleskaevatud ja mahamaetud puidu kasutamise kohta. |
|||||||||||||||
Tööstusjäätmepuidu veo dokumendid Nota kujul. |
|||||||||||||||
Dokumendid/aruanded palkide/puidu/toodete varude muutumise kohta. |
|||||||||||||||
Õiguspärasuse sertifikaat (S-PHPL/S-LK) või tarnija vastavusdeklaratsioon (DKP). |
|||||||||||||||
Toorainetööstuse toorainevaru kava (RPBBI) toetavad dokumendid. |
|||||||||||||||
|
Imporditeatis (PIB) |
Presidendi dekreet 43/1978 Kaubandusministri määrus 78/2014 |
|||||||||||||
Pakkenimekiri |
|||||||||||||||
Arve |
|||||||||||||||
B/L (veokiri) |
|||||||||||||||
Impordideklaratsioon ja impordisoovitus. |
|||||||||||||||
Tõend impordimaksu tasumise kohta. |
|||||||||||||||
Muud asjakohased dokumendid (sh CITESi load), juhul kui asjaomase puidutüübi kaubandust on piiratud. |
|||||||||||||||
Tõend imporditud puidu kasutamise kohta. |
|||||||||||||||
|
Tooraine kasutamise ja toodangu arvestuslehed. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. |
Tööstusministri määrus 41/2008 Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 Metsandusministri määrus P55/2014 |
|||||||||||||
Töödeldud toodete toodanguaruanded. |
|||||||||||||||
Üksuse toodang ei ületa lubatud tootmismahtu. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. |
|||||||||||||||
Toodetud toodete eraldamine/eristamine arestitud puidust. |
|||||||||||||||
|
Õiguspärasuse sertifikaat (S-LK) või tarnija vastavusdeklaratsioon (DKP). |
Metsandusministri määrus P48/2006 Kaubandusministri määrus 36/2007 Tööstusministri määrus 41/2008 Metsandusministri määrus P.43/2014 Metsandusministri määrus P55/2014 |
|||||||||||||
Kolmanda isikuga sõlmitud teenuseleping toodete töötlemiseks. |
|||||||||||||||
Tooraine kinnitusdokument. |
|||||||||||||||
Toodetud toodete eraldamine/eristamine. |
|||||||||||||||
Dokumendid tooraine, tootmisprotsessi ja vajaduse korral ekspordi kohta, kui eksport toimub muu ettevõttega sõlmitud teenuselepingu kaudu. |
|||||||||||||||
|
|
Tooted ostetakse loetletud ETPIK-mittetootjatest partneritelt, kellel on puidu õiguspärasuse sertifikaat (S-LK) või tarnija vastavusdeklaratsioon (DKP). |
Metsandusministri määrus P.43/2014 |
||||||||||||
Veodokument. |
|||||||||||||||
Dokumendid/aruanded toodete varude muutumise kohta. |
|||||||||||||||
3. |
|
|
|
Veodokument. |
Metsandusministri määrus 22/2003, transpordiministri määrus KM3/2003 ning tööstus- ja kaubandusministri määrus 33/2003 Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 |
||||||||||
|
|
Eksporditavad tooted. |
Seadus 17/2006 (toll) Presidendi dekreet 43/1978 Metsandusministri määrus 447/2003 Rahandusministri määrus 223/2008 Tolli peadirektoraadi määrus P-40/2008 Tolli peadirektoraadi määrus P-06/2009 Kaubandusministri määrus P50/2013 Kaubandusministri määrus P97/2014 |
||||||||||||
PEB |
|||||||||||||||
Pakkenimekiri |
|||||||||||||||
Arve |
|||||||||||||||
B/L (veokiri) |
|||||||||||||||
Ekspordilitsentsi dokumendid (V-Legal'i dokument). |
|||||||||||||||
Tehnilise kontrolli tulemused (kontrollija aruanne) juhul, kui nõutakse toodete tehnilist kontrolli. |
|||||||||||||||
Vajaduse korral tõend ekspordimaksu tasumise kohta. |
|||||||||||||||
Muud asjakohased dokumendid (sh CITESi load), juhul kui asjaomase puidutüübi kaubandust on piiratud. |
|||||||||||||||
|
|
V-Legal'i märgist kasutatakse nõuetekohaselt. |
Metsandusministri määrus P43/2014 |
||||||||||||
4. |
|
|
|
Töötervishoiu ja -ohutuse kord või käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete puhul esmaabi- ja ohutusvahendid. |
Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 |
||||||||||
Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine. |
|||||||||||||||
Andmed toimunud õnnetusjuhtumite kohta. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. |
|||||||||||||||
|
|
Ametiühing või ettevõtte poliitika, mille kohaselt on töötajatel õigus asutada ametiühingut või osaleda ametiühingu tegevuses. |
Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2001 |
||||||||||||
|
Kollektiivtöölepingu või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevate poliitikadokumentide kättesaadavus. |
Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 |
|||||||||||||
|
Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. |
Seadus 23/2002 Seadus 13/2003 |
V LISA
INDONEESIA PUIDU ÕIGUSPÄRASUSE KONTROLLIMISE SÜSTEEM
1. Sissejuhatus
Eesmärk: tagada, et ümarpalkide ja töödeldud puittoodete ülestöötamine, transport, töötlemine ja müük on kooskõlas kõigi asjakohaste Indoneesia õigusnormidega.
Indoneesia, mis on tuntud oma teedrajava rolli poolest ebaseadusliku metsaraiega ja ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja puittoodetega kauplemisega võitlemisel, korraldas 2001. aasta septembris Balis Ida-Aasia ministrite konverentsi metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse (Forest Law Enforcement and Governance, FLEG) teemal. Konverentsi tulemusena võeti vastu metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse deklaratsioon (Bali deklaratsioon). Pärast seda on Indoneesia jätkanud juhtpositsiooni ebaseaduslikku metsaraiet ja sellega seonduvat kaubandust käsitlevas rahvusvahelises koostöös.
Kõnealuste probleemide lahendamiseks tehtava rahvusvahelise koostöö raames on üha enam tarbijariike kohustunud võtma meetmeid, et tõkestada ebaseadusliku puidu pääsu nende turule. Samas on tootjariigid võtnud endale kohustuse luua puittoodete õiguspärasuse kontrollimise kord. Oluline on luua usaldusväärne süsteem, mis tagab puidu ülestöötamise ning puidu ja töödeldud puittoodete töötlemise ja kaubanduse õiguspärasuse.
Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteem (Timber Legality Assurance System, TLAS) tagab, et Indoneesias toodetud ja töödeldud puit ja puittooted pärinevad seaduslikest allikatest ning on täielikult kooskõlas asjakohaste Indoneesia õigusnormidega, kontrollitud sõltumatute audititega ja selle üle on järelevalvet teinud kodanikuühiskonna rühmad.
1.1. Indoneesia õigusnormid kui TLASi alus
TLAS loodi Indoneesia määrusega „Säästva metsamajandamise ning riigi- ja erametsa puidu õiguspärasuse kontrollimise nõuded ja juhised” (metsandusministri määrus P.38/Menhut-II/2009). TLAS hõlmab ka Indoneesia säästlikkuskava ning selle eesmärk on parandada metsahaldust ja vähendada ebaseaduslikku metsaraiet ja sellega seonduvat puidukaubandust, et tagada Indoneesia puittoodete usaldusväärsus ja parandada nende kuvandit.
TLAS koosneb järgmistest elementidest.
1. |
Õiguslikud nõuded |
2. |
Tarneahela kontroll |
3. |
Kontrollimenetlus |
4. |
Litsentsimissüsteem |
5. |
Järelevalve |
TLAS on Indoneesias Euroopa Liitu ja muudele turgudele eksportimiseks toodetud puidu ja puittoodete õiguspärasuse tagamise põhisüsteem.
1.2. TLASi arendamine mitme sidusrühma koostöös
Alates 2003. aastast on erinevad Indoneesia metsanduse sidusrühmad aktiivselt tegelenud TLASi arendamise, rakendamise ja hindamisega ning taganud seeläbi parema järelevalve, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse. 2009. aastal võeti sidusrühmade koostöö tulemusena vastu metsandusministri määrus P.38/Menhut-II/2009 ning seejärel metsakasutamise peadirektoraadi tehnilised juhised No.6/VI-SET/2009 ja No.02/V-BPPHH/2010, mida muudeti metsandusministri määrustega P.68/Menhut-II/2011, P.45/Menhut-II/2012 ja P.42/Menhut-II/2013 ning metsakasutamise peadirektoraadi tehniliste juhistega P.8/VI-SET/2011 ja P.8/VI-BPPHH/2012.
TLASi algsest rakendamisest saadud kogemuste, käesoleva lepingu VIII lisa kohase ühise hindamise tulemuste ja mitmesuguste sidusrühmade soovituste põhjal muudeti kõnealuseid määruseid mitme sidusrühma koostöös veelgi. Tulemuseks olid metsandusministri määrused P.43/Menhut-II/2014 juunis 2014 ja P.95/Menhut-II/2014 detsembris 2014 ning seejärel metsakasutamise peadirektoraadi tehnilised juhised No.P.14/VI-BPPHH/2014 detsembris 2014 ja No.P.1/VI-BPPHH/2015 jaanuaris 2015 (edaspidi „TLASi juhised”).
TLASi rakendamise jooksul jätkub koostöö kõigi sidusrühmadega.
2. TLASi kohaldamisala
Indoneesia majandatav metsaressurss on üldjoontes kaht tüüpi omandis: riigimets ja eramets/-maa. Riigimets koosneb majandatavast metsast, kus puitu toodetakse säästlikult ja pikaajaliselt erinevate lubade alusel, ja metsaalast, mida võib muuta mittemetsanduslikul eesmärgil, nt asulakoha või istanduste jaoks. TLASi kohaldamine riigi-/erametsas ning eramaal on esitatud II lisas.
TLAS hõlmab kõigi loatüüpidega käsitletud puitu ja puittooteid ning kõigi puiduettevõtjate, järelsektori töötlejate, eksportijate ja importijate tegevust.
TLAS hõlmab siseturule ja rahvusvahelistele turgudele saadetavaid puittooteid. Kõigi Indoneesia tootjate, töötlejate ja kauplejate õiguspärasust tuleb kontrollida, ka nende oma, kes varustavad siseturgu.
TLASi kohaselt tuleb imporditud puit ja puittooted vormistada tollis ning need peavad olema kooskõlas Indoneesia impordinõuetega. Vastavalt kõnealustele nõuetele tuleb imporditud puit ja puittooted varustada puidu õiguspärasust selle ülestöötamisriigis tagavate dokumentide ja muu tõendava materjaliga. Kogu Indoneesiasse imporditud puit ja kõik sellised puittooted peavad läbima tarneahela, mida kontrollitakse kõiki asjakohaseid Indoneesia õigusnorme järgides.
Teatavad puittooted võivad sisaldada ringlussevõetud materjale. Ringlussevõetud puidule kehtivaid õiguslikke erinõudeid on kirjeldatud õiguslike nõuete osas ja TLASi juhistes.
Arestitud puitu võib müüa üksnes Indoneesia siseturul kasutamiseks, v.a arestitud puit, mis on üles töötatud kaitsealuses metsas – selline puit tuleb hävitada. Kõik ettevõtjad, kelleni jõuab arestitud puit, peavad võtma meetmeid sellise puidu eraldamiseks muudest tarnetest ja teavitama vastavushindamisasutust, kes korraldab viivitamata eriauditi, et takistada kõnealuse puidu jõudmist tarneahelasse. Arestitud puidule ei tohi anda ekspordilitsentsi.
Konstitutsioonikohtu otsuse nr 35/PUU-X/2012 rakendamiseks muudetakse põliselanikele kuulunud metsadest pärit puidu kasutamise ja/või haldamise korda pärast küsimusega seotud rakendusaktide vastuvõtmist.
Transiidina veetavad puit ja puittooted tuleb rangelt hoida väljaspool õiguspäraselt ettenähtud peamisi tolliterritooriume. Seega ei jõua selline transiidina veetav puit peamisele tolliterritooriumile ega ka Indoneesia puidutarneahelasse. Transiidina veetavale puidule ei anta ekspordilitsentsi.
2.1. TLASi õiguslikud nõuded
TLAS põhineb konkreetsetel puidu õiguslikel nõuetel, mis hõlmavad kõiki puiduallika liike (load ja käitajad) ning kõiki ettevõtjate tegevusi. Nimetatud nõuded ja nende kontrollijuhised on esitatud II lisas.
TLAS sisaldab ka säästva metsamajandamise hindamise nõudeid ja juhiseid. Metsamajandamise hindamisega säästva metsamajandamise nõuete abil tõendatakse, et kontrollitav käitaja vastab TLASi asjakohastele õiguslikele kriteeriumidele. Loaomanikud, kes tegutsevad majandataval riigimetsamaal (alaliselt metsamaana kasutataval alal), peavad vastama nii asjakohastele õiguslikele nõuetele kui ka säästva metsamajandamise nõuetele. Nad võivad küll algul otsustada täita vaid õiguslikud nõuded, kuid hiljemalt kuupäevaks, mil lõpeb nende algne õiguspärasuse sertifikaat, peavad nad vastama mõlematele kõnealustele nõuetele.
3. Puidutarneahela kontroll
Loaomanik (kontsessioonide puhul) või maaomanik (eramaa puhul) või ettevõte (kaupleja, töötleja või eksportija puhul) tõendab, et tarneahela iga lüli on kontrollitud ja dokumenteeritud vastavalt metsandusministri määrustele P.30/Menhut-II/2012, P.41/Menhut-II/2014 ja P.42/Menhut-II/2014 (edaspidi „määrused”). Nimetatud määruste kohaselt peavad provintsi või piirkonna metsandusametnikud tegema kohapeal kontrolli ja kinnitama loaomaniku, maaomaniku või töötleja esitatud dokumendid tarneahela igas lülis.
Tarneahela igas punktis toimuva kontrolli põhidokumendid on võetud kokku joonisel 1.
Kõik tarneahela saadetised peavad olema varustatud asjakohaste veodokumentidega, mis tõendavad, kas asjaomasel materjalil on kehtiv puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu, SVLK) sertifikaat või see materjal on tunnistatud seaduslikuks tarnija vastavusdeklaratsiooniga või see pärineb arestitud allikatest. Iga puidu või puittoodete saadetise omanik või haldaja peab tarneahela igas etapis dokumenteerima, kas asjaomasel saadetisel on SVLK-sertifikaat või see saadetis on tunnistatud seaduslikuks tarnijate vastavusdeklaratsiooniga või see pärineb arestitud allikatest. Kui saadetis sisaldab arestitud puitu, peab selle saadetise omanik või haldaja kasutama hästitoimivat süsteemi, mille abil eraldada kontrollitud seaduslikest allikatest pärit puit või puittooted arestitud puidust või puittoodetest, ning säilitama dokumendid, milles on need kaks allikat eristatud.
Tarneahelas tegutsevad ettevõtjad peavad säilitama täielikud andmed saadud, hoiule võetud, töödeldud ja kohaletoimetatud puidu ja puittoodete kohta. Sellised andmed peavad olema piisavad, et võimaldada hilisemat kvantitatiivse teabe kooskõlastamist tarneahela lülides ja nende vahel. Need andmed tehakse kättesaadavaks provintsi ja piirkonna metsandusametnikele, kes andmed kooskõlastavad. Peamised tegevused ja menetlused (sh kooskõlastamine) tarneahela lülide kaupa ning vastavushindamisasutuste ülesanded tarneahela usaldusväärsuse hindamisel on detailsemalt kirjeldatud käesoleva lisa liites.
Joonis 1
Tarneahela kontroll ja peamised dokumendid, mida nõutakse tarneahela igas lülis, kus andmeid kooskõlastatakse
4. Õiguspärasuse kontrolli ja ekspordi litsentsimise institutsiooniline struktuur
4.1. Sissejuhatus
Indoneesia TLAS põhineb käitajapõhise litsentsimise põhimõttel, mis on sarnane toote või metsamajanduse sertifitseerimise süsteemidele. Indoneesia metsandusministeerium määrab vastavushindamisasutused (Lembaga Penilai, LP ja Lembaga Verifikasi, LV), mille ta volitab puidu tootjate, kauplejate, töötlejate ja eksportijate (edaspidi „käitajad”) tegevuse õiguspärasust kontrollima.
Vastavushindamisasutused akrediteerib Indoneesia riiklik akrediteerimisasutus (Komite Akreditasi Nasional, KAN). Vastavushindamisasutusega sõlmivad lepingu käitajad, kes taotlevad oma tegevuse õiguspärasuse sertifitseerimist. Vastavushindamisasutused peavad tegutsema standardi ISO/IEC 17065 suunise alusel. Nad esitavad kontrollitavale käitajale ja metsandusministeeriumile auditiaruande. Aruannete kokkuvõtted tehakse üldsusele kättesaadavaks.
Vastavushindamisasutused kontrollivad, kas auditeeritavad käitajad tegutsevad vastavalt II lisa kohasele Indoneesia õiguspärasuse määratlusele, sh tulemuslik kontroll selleks, et vältida teadmata allikatest pärineva materjali sisenemine nende tarneahelasse. Riigimetsas või suurtööstuses (kus toorainesektori puhul on tootmisvõimsus üle 6 000 m3 aastas ja töötlevas sektoris on investeeringute maht üle 500 miljoni Indoneesia ruupia) tegutsevale kontrollitud käitajale, kes tunnistatakse nõuetele vastavaks, antakse SVLK-õiguspärasussertifikaat, mis kehtib kolm aastat. Selle aja jooksul teeb vastavushindamisasutus igal aastal kontrollkäigu, et veenduda jätkuvas nõuete täitmises. Väiketööstuses (kus toorainesektori puhul on tootmisvõimsus alla 6 000 m3 aastas ja töötlevas sektoris on investeeringute maht alla 500 miljoni Indoneesia ruupia) tegutseva kontrollitud käitaja õiguspärasuse sertifikaat kehtib kuus aastat; erametsas/-maal tegutseva käitaja sertifikaat kehtib kümme aastat. Nende juures tehakse kontrollkäigud üle aasta.
Erametsas/-maal tegutsevad käitajad, kodumajapidamisettevõtted, käsitöölised ning tooraine töötlejad, kes töötlevad eranditult vaid erametsast/-maalt pärit puitu ja ei saa otse eksportida, registreeritud hoidlad (kes kauplevad puidu või töödeldud puiduga, mis on eranditult saadud erametsast/-maalt või SVLK-sertifikaadiga alalt, millel on metsamajandamisluba (Perum Perhutani)) ning importijad saavad oma puidu ja puittoodete õiguspärasust tõendada tarnijate vastavusdeklaratsiooniga ning seepärast vastavushindamisasutused neid ei auditeeri (vt punkt 5.3).
LVd toimivad ka ekspordilitsentse väljastavate asutustena. Nad kontrollivad eksportija SVLK-sertifikaadi ja ekspordi registreeringu kehtivust ning eksportija andmedeklaratsiooni (igakuised bilansiaruanded) enne ekspordilitsentsi väljastamist V-Legal'i dokumendi või FLEGT-litsentsi kujul. Seega on keelatud eksportida I lisaga hõlmatud puittooteid ilma ekspordilitsentsita. Nende tingimuste kohane eksport Euroopa Liitu toimub FLEGT-litsentsi alusel ning mujale V-Legal'i dokumendi alusel.
TLASi juhiste kohaselt on Indoneesia kodanikuühiskonna rühmadel, isikutel ja kogukondadel õigus TLASi rakendamist kohapeal kontrollida. Sellistel sõltumatutel järelevalvajatel on õigus hinnata tegevuse vastavust õiguspärasuse määratluse nõuetele ning auditeerimise ja litsentsimise vastavust TLASi nõuetele ning esitada kaebusi vastavushindamisasutustele, litsentse väljastavatele asutustele, KANile ja metsandusministeeriumile.
Joonis 2
TLASi rakendamisel osalevate üksuste vahelised seosed
4.2. Vastavushindamisasutused ja litsentse väljastavad asutused
Vastavushindamisasutused täidavad olulist rolli Indoneesia süsteemis. Neile annab loa metsandusministeerium ja käitajad sõlmivad nende asutustega lepingu tarneahela üksikkäitajate tootmise, töötlemise ja kaubandustegevuse õiguspärasuse, sh tarneahela usaldusväärsuse kontrollimiseks.
Vastavushindamisasutusi on kaht tüüpi: i) hindamisasutused (Lembaga Penilai, LP), kes auditeerivad riigimetsades tegutsevate metsa haldusüksuste tegevuse vastavust säästlikkusnõuetele ja õiguslikele nõuetele, ning ii) kontrolliasutused (Lembaga Verifikasi, LV), kes auditeerivad metsa haldusüksuste, metsandusel põhineva sektori, kauplejate ja eksportijate tegevuse vastavust õiguslikele nõuetele.
Selleks et tagada II lisas esitatud õiguslike nõuete täitmise auditite kvaliteet, peavad LPd ja LVd välja töötama standardi ISO/IEC 17065 kohased kompetentsuse, järjepidevuse, erapooletuse, läbipaistvuse ja hindamise nõuete seisukohast vajalikud juhtimissüsteemid. Need nõuded on sätestatud TLASi juhistes. Vastavushindamisasutused akrediteerib Indoneesia riiklik akrediteerimisasutus (KAN).
LVd võivad toimida ka litsentse väljastavate asutustena. Sel juhul väljastavad LVd ekspordilitsentse rahvusvahelistele turgudele suunatud puittoodete jaoks. Litsentse väljastavad asutused väljastavad muude kui liidu turgude jaoks V-Legal'i dokumendid ja liidu turu jaoks FLEGT-litsentsid kooskõlas IV lisas esitatud nõuetega. Ekspordisaadetiste V-Legal'i dokumentide või FLEGT-litsentside väljastamise üksikasjalik kord on kirjeldatud TLASi juhistes. LPd ei või toimida litsentse väljastavate asutustena ega väljasta ekspordilitsentse.
Kõik vastavushindamisasutustes või litsentse väljastavates asutustes töötavad audiitorid peavad olema registreeritud ja neil peab olema tööalase sertifitseerimise asutuse (Lembaga Sertifikasi Profesi, LSP) kehtiv pädevussertifikaat. Tööalase sertifitseerimise asutus hindab kõiki audiitorite väidetavaid väärkäitumisi, millest talle on teatatud, ja võib asjaomase audiitori pädevussertifikaadi kehtetuks tunnistada.
4.3. Akrediteerimisasutus
Indoneesia riiklik akrediteerimisasutus (Komite Akreditasi Nasional, KAN) on sõltumatu akrediteerimisasutus, mille loomise aluseks oli riiklikku standardimist käsitlev valitsuse määrus (Peraturan Pemerintah, PP) 102/2000 ja riiklikku akrediteerimiskomisjoni käsitlev presidendi dekreet (Keputusan Presiden, Keppres) 78/2001. See asutus juhindub oma töös standardist ISO/IEC 17011 (üldnõuded vastavushindamisasutusi akrediteerivatele akrediteerimisasutustele). KAN on välja töötanud TLASi kohased toetavad sisedokumendid LPde ja LVde akrediteerimiseks.
Vaikse ookeani piirkonna akrediteerimiskoostööorganisatsioon (PAC) ja rahvusvaheline akrediteerimisfoorum (IAF) on rahvusvaheliselt tunnustanud KANi tegevust sertifitseerimisasutuste kvaliteedijuhtimissüsteemide, keskkonnajuhtimissüsteemide ja tootesertifitseerimise alal akrediteerimiseks. KANi on tunnustanud ka Aasia ja Vaikse ookeani riikide laborite akrediteerimise koostööorganisatsioon (APLAC) ning rahvusvaheline laborite akrediteerimise koostööorganisatsioon (ILAC).
KAN allkirjastas 14. juulil 2009 metsandusministeeriumiga vastastikuse mõistmise memorandumi, et pakkuda TLASile akrediteerimisteenust. Selle tulemusel vastutab KAN vastavushindamisasutuste akrediteerimise eest, et tagada standardi ISO/IEC 17065 järgimine nende poolt.
KANile võib LP või LV tegevuse kohta esitada kaebuse mis tahes huvitatud isik, sh käitajad ja sõltumatud järelevalvajad.
4.4. Kontrollitavad käitajad
Kontrollitavad käitajad on käitajad, kelle õiguspärasust tuleb kontrollida. Need hõlmavad metsa haldusüksusi (kontsessiooniomanikud või puidukasutamisloa omanikud, kogukonna- või asulapõhised metsaloa omanikud, erametsa/-maa omanikud), registreeritud puiduhoidlaid, metsanduspõhist sektorit ja mittetootvaid registreeritud eksportijaid. Metsa haldusüksused ja metsanduspõhise sektori ettevõtted peavad vastama kohaldatavatele õiguslikele nõuetele. Ekspordi osas peavad metsanduspõhise sektori ettevõtted ja mittetootvad registreeritud eksportijad vastama ekspordilitsentsemise nõuetele. TLAS võimaldab kontrollitavatel käitajatel esitada LPle või LVle auditi käigu või tulemuste kohta kaebusi.
4.5. Sõltumatu järelevalvaja
Kodanikuühiskonna rühmad täidavad TLASi üle sõltumatu järelevalve tegemisel olulist osa. Sõltumatute järelevalvajatena tegutsevatel kodanikuühiskonna rühmadel, isikutel ja kogukondadel on õigus hinnata tegevuse vastavust õiguslikele nõuetele, samuti akrediteerimist, kontrolli ja litsentsimist, ning selle kohta aru anda. Sõltumatu järelevalve tulemusi saab kasutada ka käesoleva lepinguga ette nähtud korrapärase hindamise osana (VI lisa).
Kui esineb käitaja õiguspärasusega seotud rikkumisi, esitatakse sõltumatu järelevalvaja kaebus otse asjaomasele LPle või LVle. Kui sõltumatu järelevalaja ei pea LP või LV vastust kaebusele rahuldavaks, võib ta esitada aruande KANile ja valitsusele. Ekspordilitsentside väljastamisega seotud kaebuste korral võib sõltumatu järelevalaja esitada kaebuse otse litsentse väljastavale asutusele või metsandusministeeriumile.
4.6. Valitsus
TLASi reguleerib metsandusministeerium (2014. aasta oktoobris ühinesid metsandusministeerium ja keskkonnaministeerium ning moodustasid keskkonna- ja metsandusministeeriumi), kes volitab akrediteeritud LPsid säästva metsamajandamise hindamist korraldama ja LVsid õiguspärasuse kontrolli korraldama.
Ühtlasi volitab metsandusministeerium LVsid ekspordilitsentse (V-Legal'i dokumente või FLEGT-litsentse) väljastama.
Metsandusministeerium on koostanud juhised, milles on kontrolli ja litsentsimisega seotud nõuded. Samuti on juhistes eeskirjad, mille kohaselt metsandusministeerium kontrollib LVde tehtavat kontrolli, ning kord, mille alusel ministeerium volitab LVsid litsentsima ja teeb selle üle järelevalvet.
Kui on teatatud õiguspärasuse sertifikaadi ja/või V-Legal'i dokumendi või FLEGT-litsentsi väljastamisega seotud rikkumistest, moodustab metsandusministeerium järelmeetmeid võtva ad hoc rühma, kes uurib igat juhtu eraldi. Järelmeetmeid võtva rühma osalejad sõltuvad teatatud rikkumise laadist. Nendeks võivad olla eri valitsusasutused ja kodanikuühiskonna osalised. Rühma töö tulemuste ja soovituste põhjal võib metsandusministeerium vastavushindamisasutuse loa kehtetuks tunnistada, millega lõpetatakse viivitamata asjaomase asutuse kontrolli- ja litsentsimistegevus.
Metsandusminister tunnistab viivitamata kehtetuks vastavushindamisasutuse loa, kui KAN on teinud otsuse selle asutuse akrediteerimise tühistamise kohta (nt KANi poolt vastavushindamisasutuse üle igal aastal tehtava järelevalve tulemusel). Vastavushindamisasutus võib otsuse edasi kaevata KANile, kuid mitte ministeeriumile.
Metsandusministeerium reguleerib ka litsentsiteabeüksust. See on teabehaldusüksus, kes kinnitab V-Legal'i dokumentide/FLEGT-litsentside väljastamisega seotud teavet. Litsentsiteabeüksus vastutab ka TLASiga seotud üldise teabevahetuse eest ning võtab vastu ja säilitab asjakohaseid andmeid õiguspärasuse sertifikaatide ja V-Legal'i dokumentide/FLEGT-litsentside väljastamise kohta. Samuti vastab ta kaubanduspartnerite ja sidusrühmade pädevate asutuste päringutele. Litsentsiteabeüksus haldab internetisüsteemi SILK abil ka nõuetekohase hoolsuse põhimõttel põhinevat impordisoovituste protsessi.
Metsandusministeerium kontrollib ka riiklike kohapealsete tehniliste järelevalvajate (Wasganis) ja ettevõtete kohapealsete tehniliste töötajate (Ganis) registreerimist. Wasganis'ed teevad järelevalvet palkide mõõtmise üle ja kontrollivad seda. Samuti lõpetavad nad kohustuslike veodokumentide kehtivuse ja kooskõlastavad andmeid (üksikasjad käesoleva lisa liites). Ganis'ed koostavad kogu riigimetsast pärineva toodangu tootmis- ja veodokumendid. Ka nemad võivad lõpetada kohustuslike veodokumentide kehtivuse, kui Wasganis'ed ei ole rohkem kui 48 tundi kättesaadavad. Mõlemad on metsandusministeeriumis registreeritud. Metsandusministeerium teeb nende suhtes korra aastas ametliku kontrolli.
5. Õiguspärasuse kontroll
5.1. Sissejuhatus
Indoneesia puitu loetakse seaduslikuks, kui on tõendatud, et puidu päritolu, tootmisprotsess ja sellele järgnev töötlemine, transport ja kaubandustegevus vastab kõigile asjakohastele Indoneesia õigusnormidele, nagu on sätestatud II lisas. Vastavushindamisasutused korraldavad nõuete täitmise kontrollimiseks vastavushindamisi. Et vähendada erametsaomanike ning üksnes eraomandis/-kasutuses olevast metsast (eramaaluba) saadud puitu kasutavate kauplejate ja kodumajapidamisettevõtete/käsitööliste koormust, võivad sellised käitajad selgelt kirjeldatud juhtudel SVLK kohase sertifitseerimise läbimise asemel väljastada tarnija vastavusdeklaratsiooni (vt punkt 5.2).
5.2. Vastavushindamisasutuste tehtav õiguspärasuse kontroll
Kooskõlas standardiga ISO/IEC 17065 ja TLASi juhistega koosneb õiguspärasuse kontroll järgmistest etappidest.
Taotlemine ja lepingu sõlmimine. Käitaja esitab vastavushindamisasutusele taotluse, milles määratletakse kontrolli ulatus, käitaja profiil ja muu vajalik teave. Enne kontrolli alustamist peavad käitaja ja vastavushindamisasutus sõlmima lepingu, milles sätestatakse kontrolli tingimused.
Kontrollikava. Pärast kontrollilepingu sõlmimist koostab vastavushindamisasutus kontrollikava, milles on määratletud auditimeeskond, kontrolliprogramm ja tegevuste ajakava. Kava edastatakse kontrollitavale käitajale, asjakohasele provintsi metsandusasutusele ning muudele provintsi ja piirkonna tasandi asjakohastele asutustele. Seejärel lepitakse kokku kontrolli kuupäevad. See teave tehakse enne kontrolli toimumist sõltumatutele järelevalvajatele ja üldsusele kättesaadavaks vastavushindamisasutuste ja metsandusministeeriumi veebisaitide ja/või massimeedia kaudu või kirja teel.
Kontroll. Kontroll koosneb kolmest etapist: i) auditi avakoosolek ja kooskõlastamine, ii) dokumentide kontroll ja kohapealne vaatlus ning iii) auditi lõpukoosolek.
— |
Auditi avakoosolek ja kooskõlastamine: asjakohaste piirkonna ja provintsi ametitega kooskõlastatakse tegevust auditikavadest teavitamiseks ning neilt ametitelt kogutakse algteavet. Ka vastavushindamisasutused võivad levitada teavet ja suhelda kodanikuühiskonna organisatsioonidega algteabele lisa saamiseks. Vastavushindamisasutus arutab auditi avakoosolekul kontrollitava käitajaga läbi auditi eesmärgi, ulatuse, ajakava ja meetodid, et anda kontrollitavale käitajale võimalus esitada kontrolli meetodite ja protsessi kohta küsimusi. |
— |
Dokumentide kontroll ja kohapealne vaatlus: vastavushindamisasutus kontrollib kontrollitava käitaja süsteeme, menetlusi, asjakohaseid dokumente ja andmeid, et koguda tõendeid selle kohta, kas kontrollitav käitaja vastab Indoneesia TLASi nõuetele. Seejärel kontrollib vastavushindamisasutus nõuetele vastavust kohapeal ning võrdleb muu hulgas andmeid ametlike kontrolliaruannete tulemustega. Samuti kontrollib vastavushindamisasutus kontrollitava käitaja puidujälgitavussüsteemi, et tagada tõendite olemasolu selle kohta, et kogu tarnitav puit vastab õiguslikele nõuetele. |
— |
Auditi lõpukoosolek: kontrollitavale käitajale esitatakse kontrolli tulemused, eelkõige võimalikud väljaselgitatud mittevastavused. Kontrollitav käitaja võib esitada kontrolli tulemuste kohta küsimusi ja pakkuda vastavushindamisasutuse esitatud tõendite kohta selgitusi. |
Aruandlus ja otsustamine: auditimeeskond koostab kontrolliaruande, järgides metsandusministeeriumi esitatud struktuuri. Aruanne, mis sisaldab kõigi väljaselgitatud mittevastavuste kirjeldust ja sertifitseerimist käsitlevat otsust, edastatakse kontrollitavale käitajale neljateistkümne kalendripäeva jooksul pärast auditi lõpukoosolekut ning vastavushindamisasutus esitab selle metsandusministeeriumile.
Auditimeeskonna töö tulemusi kasutatakse peamiselt vastavushindamisasutuse tehtava kontrolliauditi tulemuse üle otsustamiseks. Vastavushindamisasutus otsustab, kas väljastada auditimeeskonna koostatud kontrolliaruande põhjal õiguspärasuse sertifikaat.
Mittevastavuste esinemise korral vastavushindamisasutus õiguspärasuse sertifikaati ei väljasta, mille tagajärjel asjaomane puit kontrollitud seadusliku puidu tarneahelasse ei sisene. Kui mittevastavused on lahendatud, võib käitaja esitada uue taotluse õiguspärasuse kontrollimiseks.
Kui vastavushindamisasutus tuvastab kontrolli käigus rikkumisi, teatab ta neist metsandusministeeriumile ning neid käsitlevad asjakohased ametiasutused kooskõlas juriidiliste või haldusmenetlustega. Kui tekib kahtlus, et käitaja on määruste nõudeid rikkunud, võivad riigi, provintsi või piirkonna ametiasutused otsustada käitaja tegevuse peatada.
Õiguspärasuse sertifikaadi väljastamine ja uuestisertifitseerimine: vastavushindamisasutus väljastab õiguspärasuse sertifikaadi juhul, kui leitakse, et kontrollitav käitaja tegutseb kooskõlas kõigi õiguslike nõuete ja tõendusmaterjalidega, sh puidu tarneahela kontrolli eeskirjadega.
Vastavushindamisasutus võib igal ajal metsandusministeeriumi teavitada väljastatud, muudetud, peatatud ja tühistatud sertifikaatidest ning ta koostab aruande iga kolme kuu tagant. Seejärel avaldab metsandusministeerium need aruanded oma veebisaidil.
Olenevalt kontrollitaval käitajal oleva loa liigist kehtib õiguspärasuse sertifikaat kolm kuni kümme aastat ning pärast seda tehakse käitaja suhtes uuestisertifitseerimise audit. Uuestisertifitseerimine toimub enne eelmise sertifikaadi kehtivusaja lõppu.
Järelevalve: olenevalt kontrollitaval käitajal oleva loa liigist peavad õiguspärasuse sertifikaadiga käitajad läbima iga-aastase või üle aasta toimuva järelevalveprotsessi, milles järgitakse eespool esitatud kontrolltegevuse põhimõtteid. Kui kontrolli ulatust on laiendatud, võib vastavushindamisasutus järelevalve korraldada ka kavandatust varem.
Järelevalvemeeskond koostab järelevalvearuande. Aruande koopia, mis sisaldab mittevastavuste kirjeldust, saadetakse metsandusministeeriumile. Kui järelevalve käigus tuvastatakse mittevastavusi, siis õiguspärasuse sertifikaat peatatakse või tühistatakse.
Eriaudit: õiguspärasuse sertifikaadiga käitajad on kohustatud vastavushindamisasutusele teatama sertifikaadi kehtivuse ajal toimuvatest kõigist olulistest omandi, struktuuri, juhtimise ja tegevuse muudatustest, mis võivad mõjutada käitaja õiguspärasuse kontrolli kvaliteeti. Vastavushindamisasutus võib korraldada eriauditi sõltumatu järelevalvaja, valitsusasutuse või muu sidusrühma esitatud kaebuste või vaidluste uurimiseks või kui käitaja on saatnud aruande oma õiguspärasuse kontrolli kvaliteeti mõjutavate muudatuste kohta. Vastavushindamisasutus korraldab eriauditi ka siis, kui käitaja teatab, et kavatseb töödelda arestitud puitu.
5.3. Õiguspärasuse kontroll tarnija vastavusdeklaratsiooni ja sisekontrollide abil
Standardil SNI/ISO 17050 põhinev tarnija vastavusdeklaratsioon on ettevõtja kinnitus standardi ISO/IEC 17000 tähenduses, st esimese isiku poolne atesteerimine pärast hindamist, mille tulemusel on kinnitatud erinõuete täitmist.
Tarnija vastavusdeklaratsiooni võivad kasutada i) erametsaomanikud, ii) registreeritud puiduhoidlad (üksnes need, kes saavad puitu eranditult vaid erametsast/-maalt või SVLK-sertifikaadiga alalt, millel on metsamajandamisluba (Perum Perhutani)), iii) kodumajapidamisettevõtted/käsitöölised ning iv) tooraine- ja töötlev sektor, kus töödeldakse eranditult vaid erametsast/-maalt pärit puitu ja kus puudub ekspordiluba. Tarnija vastavusdeklaratsiooni kasutatakse järgmise puidu puhul: a) erametsast/-maalt pärit puit, b) teeäärte ja kalmistute hooldustöödelt saadud puit, c) ringlussevõetud/lammutustöödelt saadud puit ning d) imporditud puit või puittooted.
Tarnija vastavusdeklaratsioonis on teave tarnija, toodete ja nende allikate, veodokumendi ning toodete saaja kohta, samuti väljastamiskuupäev. Erametsaomanike tarnija vastavusdeklaratsioon sisaldab ka tõendit selle maa omamise kohta, kust puit pärineb. Tarnija vastavusdeklaratsioon on lisatud puiduhaldamiseeskirjade kohasele veodokumendile. Tarnija vastavusdeklaratsiooni väljastamise ja sellega seotud kontrollide üksikasjalik kord on TLASi juhistes.
Erametsa omaniku esitatud tarnija vastavusdeklaratsiooni saaja teeb enne ostulepingu sõlmimist ja vähemalt korra aastas pärast lepingu sõlmimist deklaratsioonis esitatava teabe kehtivuse kohta sisekontrollid ja dokumenteerib need. Puiduhoidla esitatud tarnija vastavusdeklaratsiooni saaja (tooraine- või töötlev sektor) kontrollib iga kolme kuu järel deklaratsioonis sisalduvat teavet palkide jälgitavuse kindlakstegemiseks. Seda kontrollib vastavushindamisasutus dokumentide läbivaatamise teel, kui ta teeb deklaratsiooni saaja suhtes SVLK-auditi, juhul kui deklaratsiooni saaja on sertifitseeritud. Peale selle võib teha metsandusministeerium juhukontrolle, mille läbiviimiseks ta võib sõlmida lepingu kolmandate isikutega. Kui on märke pettusest ja rikkumistest, võib metsandusministeerium teha tarnija vastavusdeklaratsiooni kasutava käitaja suhtes erikontrolle.
Kõik V-Legal'i dokumendi või FLEGT-litsentsi saanud tooted peavad pärinema SVLK-sertifikaadi ja/või tarnija vastavusdeklaratsiooniga kinnitatud tarneahelast. Tarnija vastavusdeklaratsiooniga hõlmatud puitu ega puittooted ei või otse rahvusvahelistele turgudele lasta. Sellisele turule võib neid lasta vaid SVLK-sertifikaadiga käitaja kaudu.
5.4. Imporditud puidu ja puittoodete õiguspärasuse kontroll
Kaubandusministri määruse 78/M-DAG/PER/10/2014 kohaselt peavad imporditud puidu ja puittoodete kohta olemas olema puidu ülestöötamisriigis väljastatud õiguspärasuse tõendid. Sel juhul kasutatakse tarnija vastavusdeklaratsiooni näidist ka impordi jaoks. Indoneesiasse võivad puitu ja/või puittooteid importida vaid registreeritud importijad (kauplejad) ja töötlevad käitajad. Need käitajad peavad imporditud puidu ja/või puittoodete puhul rakendama nõuetekohast hoolsust, et ebaseadusliku puidu Indoneesia tarneahelasse jõudmise risk oleks võimalikult väike. Deklaratsiooni näidise kohaselt tuleb neil märkida toodete HS-koodid, veokiri, ülestöötamisriigid, päritoluriik, puidu õiguspärasuse tõend ja ekspordisadam. Nõuetekohase hoolsuse menetlus hõlmab andmekogumist ning riskianalüüsi ja -leevendamist. Need menetlused viiakse läbi metsandusministeeriumi internetisüsteemi SILK kaudu. Igakord, kui metsandusministeerium on läbi vaadanud käitaja läbiviidud nõuetekohase hoolsuse menetluse, esitab ta kaubandusministeeriumile impordisoovituse.
Importijat auditeeriv vastavushindamisasutus vaatab läbi dokumendid kohaldatud nõuetekohase hoolsuse süsteemi kontrollimiseks. Nõuetekohase hoolsuse süsteemi ja sellega seotud kontrollide üksikasjalik kord esitatakse TLASi juhistes ja seonduvates impordieeskirjades.
5.5. Valitsuse vastutus täitmise tagamisel
Metsandusministeerium ning provintsi ja piirkonna metsandusametid vastutavad puidu tarneahela kontrolli ja seonduvate dokumentide kontrollimise eest (nt iga-aastane töökava, palkide raiearuanne, palkide bilansiaruanne, veodokumendid, palkide/tooraine/töödeldud toodete bilansiaruanne ja tootearvestuslehed). Mittevastavuste korral võivad metsandusametnikud kontrollidokumentide kinnitamise peatada, millega kaasneb tegevuse peatamine.
Kui metsandusametnikud või sõltumatud järelevalvajad tuvastavad rikkumise, teavitatakse sellest vastavushindamisasutust, kes võib rikkumistele kinnituse leidmise korral väljastatud õiguspärasuse sertifikaadi peatada või tühistada. Metsandusametnikud võivad kooskõlas regulatiivmenetlustega võtta sobivaid järelmeetmeid.
Metsandusministeeriumile saadetakse ka kontrolliaruannete koopiad ja vastavushindamisasutuste väljastatud hilisemad järelevalve- ja eriauditiaruanded. Kui vastavushindamisasutused, metsandusametnikud või sõltumatud järelevalvajad tuvastavad rikkumisi, teatatakse neist asjaga seotud osalistele ning need lahendatakse kooskõlas juriidiliste ja haldusmenetlustega. Kui tekib kahtlus, et käitaja on määruste nõudeid rikkunud, võivad riigi, provintsi või piirkonna ametiasutused otsustada käitaja tegevus peatada. Vastavushindamisasutus tunnistab viivitamata kehtetuks õiguspärasuse sertifikaadi, kui õiguslikke nõudeid ei ole enam täidetud.
Kui on teatatud õiguspärasuse sertifikaadi ja/või V-Legal'i dokumendi või FLEGT-litsentsi väljastamisega seotud rikkumistest, moodustab metsandusministeerium ad hoc rakkerühma (järelmeetmeid võttev rühm), kes uurib iga juhtu eraldi.
6. FLEGT-litsentsimine
Indoneesias seaduslikele puittoodetele antavat ekspordilitsentsi tuntakse ka V-Legal'i dokumendina. See on ekspordilitsents, mis tõendab, et eksporditud puittooted vastavad II lisa kohastele Indoneesia õiguslikele nõuetele ja pärinevad tarneahelast, milles kontrollitakse piisavalt, et ei kasutataks sellistest allikatest pärinevat puitu, mis ei ole tunnistatud seaduslikuks. V-Legal'i dokumendi väljastavad LVd kui litsentse väljastavad asutused. Kui lepinguosalised on kokku leppinud FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamises, kasutatakse neid dokumente liitu suunduvate saadetiste puhul FLEGT-litsentsina.
FLEGT-litsentside/V-Legal'i dokumentide väljastamise kord on esitatud TLASi juhistes.
Metsandusministeerium on loonud litsentsiteabeüksuse, kes peab elektroonilist andmebaasi, milles on kõigi V-Legal'i dokumentide/FLEGT-litsentside ning litsentse väljastavate asutuste mittevastavusaruannete koopiad. Litsentsiteabeüksus tagab liidu pädevatele asutustele internetijuurdepääsu oma andmebaasile. Kui esitatakse päring konkreetse FLEGT-litsentsi autentsuse, täielikkuse ja kehtivuse kohta, saab liidu pädev asutus asjaomase litsentsiga seotud teavet internetiandmebaasist SILK kontrollida. Lisateabe saamiseks saab liidu pädev asutus võtta ühendust litsentsiteabeüksusega, kes vahetab vajaduse korral teavet asjakohase litsentse väljastava asutusega.
V-Legal'i dokument/FLEGT-litsents väljastatakse kohas, kus saadetis enne selle eksporti kokku pannakse. Protsess on järgmine.
6.1. |
Eksporditavate puittoodete saadetise kohta väljastab V-Legal'i dokumendi/FLEGT-litsentsi litsentse väljastav asutus, kes on sõlminud eksportijaga lepingu. |
6.2. |
Eksportija jälgitavussüsteemiga tõendatakse ekspordilitsentsiga hõlmatud puidu õiguspärasus. Eksportija jälgitavussüsteem hõlmab ka tarneahela eelmist etappi. |
6.3. |
V-Legal'i dokumendi/FLEGT-litsentsi väljastamiseks peab kõigil eksportija tarneahelas olevatel tarnijatel, kes saadetise moodustavad, olema kehtiv õiguspärasuse või säästva metsamajandamise sertifikaat või tarnija vastavusdeklaratsioon. |
6.4. |
V-Legal'i dokumendi/FLEGT-litsentsi saamiseks peab käitaja olema kehtiva õiguspärasuse sertifikaadiga registreeritud eksportija (metsandustööstustoodete registreeritud eksportijate (ETPIK) loa omanik). ETPIK-loa omanik esitab litsentse väljastavale asutusele taotluse ja lisab sellele allpool nimetatud dokumendid tõendamaks, et toote toorainetes sisalduv puit pärineb ainult kontrollitud seaduslikest (SVLK-sertifikaadiga või tarnija vastavusdeklaratsiooniga) allikatest.
|
6.5. |
Seejärel teeb litsentse väljastav asutus läbi järgmised kontrollietapid.
|
6.6. |
Kontrolli tulemused
|
6.7. |
Litsentse väljastav asutus teeb järgmist.
|
7. Järelevalve
Indoneesia TLAS sisaldab ka kodanikuühiskonna tehtavat järelevalvet (sõltumatu järelvalve). Selleks et muuta FLEGTi vabatahtlikud partnerluslepingud veelgi tõhusamaks, on süsteemi lisatud korrapärane hindamine.
Sõltumatut järelevalvet teevad kodanikuühiskonna rühmad, et hinnata käitajate, LPde, LVde ja litsentse väljastavate asutuste vastavust Indoneesia TLASi nõuetele, sh akrediteerimisstandarditele ja juhistele. Käesolevas kontekstis tähendavad kodanikuühiskonna rühmad Indoneesia juriidilisi isikuid, sh valitsusvälised organisatsioonid, kogukonnad ja Indoneesia kodanikud.
Korrapärase hindamise eesmärk on tagada sõltumatu kinnitus, et Indoneesia TLAS toimib vastavalt kirjeldusele ja suurendab seega väljastatud FLEGT-litsentside usaldusväärsust. Korrapärasel hindamisel kasutatakse sõltumatu järelevalve käigus tehtud tähelepanekuid ja soovitusi. Korrapärase hindamise juhised on esitatud VI lisas.
Liide
Tarneahela kontroll
V lisa kohaselt tuleb kõigi tarneahelate kõigis etappides käitajate deklaratsioonidel ja dokumentidel (nt veodokumentidel ja bilansiaruannetes) märkida, kas puidul või puittoodetel on SVLK-sertifikaat või need on tunnistatud seaduslikuks tarnija vastavusdeklaratsiooniga või need pärinevad arestitud allikatest.
1. RIIGIMETSAST PÄRINEVA PUIDU TARNEAHELA TOIMIMISE KONTROLLI KIRJELDUS
Riigimetsast (looduslik mets ja metsaistandikud) pärineva puidu tarneahela toimimise kontrolli reguleeritakse puiduhaldamist käsitlevate metsandusministri määrustega P.41/Menhut-II/2014 ja P.42/Menhut-II/2014. Lisaks tehakse seda ka metsandusministri määrusega P.43/Menhut-II/2014 SVLK-nõuete kohta, millele järgnesid metsakasutamise tehnilised juhised P.14/VI-BPPHH/2014 ja metsandusosakonna 2014. aasta augusti ringkiri SE 8/VI-BPPHH/2014.
Kõiki igas allpool loetletud tarneahela lülis toimuva kontrolli, andmete võrdlemise ja mittevastavuste haldamisega seotud otsustamise menetlusi ja eeskirju kohaldatakse kõigi riigimetsadele antud lubade suhtes: loodusliku metsa kontsessioonid (IUPHHK-HA/HPH), tööstusliku metsaistandiku kontsessioonid (IUPHHK-HT/HPHTI), ökosüsteemi taastamise kontsessioonid (IUPHHK-RE), metsaistandike majandamise õigus (Perum Perhutani), kogukonna metsa istutamise kontsessioonid (IUPHHK-HTR) ja kogukonna metsa kontsessioonid (IUPHHK-HKM), asulale kuuluva metsa kontsessioonid (IUPHHK-HD), taasmetsastatud aladelt pärit puidu kasutamise kontsessioonid (IUPHHK-HTHR) ning mittemetsamaalt või muudetava kasutusega majandatavalt metsamaalt pärit puidu kasutus (IPK). Neid menetlusi ja eeskirju on kirjeldatud puiduhaldamist käsitlevate metsandusministri määruste P.41/Menhut-II/2014 ja P.42/Menhut-II/2014 tehnilistes juhistes.
Kõik loodusliku metsa kontsessiooni alla kuuluva puidu ülestöötamise loa omanikud peavad tarneahela igas lülis alates metsakontsessioonist kuni vahelaoplatsini ja toorainetööstuseni deklareerima kõik oma tootmisandmed riiklikus internetipõhises jälgimissüsteemis.
1.1. Raielank
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
1.2. Palkide laadimiskoht
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
c) |
Andmete võrdlemine:
|
1.3. Laoplats
Palgid veetakse laadimiskohast laoplatsile ja seejärel kas kohe saeveskisse, vahelaoplatsile või registreeritud puiduhoidlasse.
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
c) |
Andmete võrdlemine:
|
1.4. Vahelaoplats
Vahelaoplatse kasutatakse siis, kui palke ei veeta kontsessioonialalt otse saeveskisse. Vahelaoplatse kasutatakse eriti palkide saartevaheliseks veoks või kui vahetatakse transpordivahendit.
Riigimetsa vahelaoplatsi rajamise loa väljastab piirkonna metsandusametnik loaomaniku esitatud taotluse põhjal. Vahelaoplatsi luba kehtib kolm aastat, kuid kui metsandusametnik selle üle vaatab ja kinnitab, võib luba pikendada. Vahelaoplatsi rajamiseks mujale kui riigimetsa ei ole eraldi luba tarvis ja sellise rajamise üle otsustab loaomanik ise.
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
c) |
Andmete võrdlemine:
|
2. ERAMETSAST/-MAALT PÄRINEVA PUIDU TARNEAHELA TOIMIMISE KONTROLLI KIRJELDUS
Puidu ülestöötamist erametsas/-maal reguleeritakse metsandusministri määrusega P.30/Menhut-II/2012 (edaspidi „määrus”).
Erametsa/-maa omanikele ei ole kehtestatud seaduslikku nõuet kinnitada ülestöötamiseks inventeeritud puudele ID-silte ega -märgiseid. Erametsast/-maalt ülestöötatud puidu puhul tavaliselt laoplatse ega vahelaoplatse ei kasutata.
Erametsast/-maalt pärineva puidu kontrolli menetlused on erinevad sellistest puudest saadud palkide puhul, mis olid olemas maa omandamise ajal ja sellistest puudest saadud palkide puhul, mis on istutatud pärast maa omandamist. Menetlused sõltuvad ka ülestöötatava puidu liigist. Metsaressursimaksu, metsauuendusmaksu ja kännuraha kohaldatakse sellistest puudest saadud palkide puhul, mis olid maa omandamise ajal juba olemas, kuid ei kohaldata sellistest puudest saadud palkide puhul, mis on istutatud pärast maa omandamist.
Kui palgid pärinevad puudest, mis on istutatud pärast maa omandamist, on kaks võimalikku tegevusviisi:
— |
määruse artikli 5 lõikes 1 loetletud liikide (nt kautšukipuu, hiina siidakaatsia ja viljapuude) puhul koostab omanik metsandusministeeriumi esitatud vormi järgides arve, mida kasutatakse veodokumendina; |
— |
muude liikide (nt tiikpuu, päris-mahagonipuu, mänd) puhul väljastab veodokumendi koolituse läbinud või määratud külavanem või määratud ametnik. |
Kui palgid pärinevad puudest, mis olid olemas enne maa omandamist, väljastab veodokumendi piirkonna metsandusametnik. Sellisel puidul peab olema SVLK-sertifikaat.
2.1. Raielank/palkide laadimiskoht
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
kui palgid pärinevad puudest, mis olid olemas enne maa omandamist, siis:
kui palgid pärinevad puudest, mis on istutatud pärast maa omandamist, siis:
Kogu istutatud puudest saadud puidu kohta, millel puudub SVLK-sertifikaat, väljastab omanik tarnija vastavusdeklaratsiooni, järgides metsandusministeeriumi esitatud vormi. |
c) |
Andmete võrdlemine:
|
3. HOIDLATESSE JA TÖÖSTUSESSE SUUNDUVA PUIDU TARNEAHELA TOIMIMISE KONTROLLI KIRJELDUS
Registreeritud puidu- ja töödeldud puidu hoidlad on tarneahela iseäralikud osalejad. Kauplejatena ostavad, ladustavad ja müüvad need käitajad teiste käitajate jaoks puitu ega osale ise tootmises ega töötlemises.
Registreeritud puidu- ja töödeldud puidu hoidlate jaoks on kolme liiki lube:
— |
eranditult vaid riigimetsast pärit ja/või imporditud puitu (palke) kasutavad hoidlad (TPT-KB); |
— |
eranditult vaid erametsast/-maalt pärit puitu ja/või töödeldud puitu kasutavad hoidlad (TPT); |
— |
eranditult vaid riigimetsast pärit ja/või imporditud töödeldud puitu kasutavad hoidlad (TPT-KO). |
3.1. Riigimetsast pärit ja imporditud puitu kasutav registreeritud puiduhoidla (TPT-KB)
Riigimetsast pärit ja imporditud puitu kasutavat registreeritud puiduhoidlat (TPT-KB) kasutatakse siis, kui palke ei veeta kontsessioonialalt ja/või vahelaoplatsilt ja/või muust TPT-KB-st otse saeveski laoplatsile, või imporditud puidu (palkide) jaoks.
TPT-KB rajamise loa väljastab metsandusametnik loaomaniku esitatud taotluse põhjal. TPT-KB luba kehtib kolm aastat, kuid kui metsandusametnik selle üle vaatab ja kinnitab, võib luba pikendada.
TPT-KB käitajad võivad kasutada tarnija vastavusdeklaratsiooni vaid siis, kui nad kasutavad eranditult vaid imporditud puitu ja/või SVLK-sertifikaadiga Perum Perhutani alla kuuluvat puitu. Kui ühestainsastki nende kasutatavast puiduallikast tuleb riigimetsast pärit puit (v.a sertifitseeritud Perum Perhutani alla kuuluv puit), peab neil olema SVLK-sertifikaat.
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
c) |
Andmete võrdlemine:
|
3.2. Erametsast/-maalt pärit puitu ja/või töödeldud puitu kasutav registreeritud puiduhoidla (TPT)
Erametsast/-maalt pärit puitu ja/või töödeldud puitu kasutavaid registreeritud puiduhoidlaid (TPT) kasutatakse siis, kui palke ja/või töödeldud puitu ei veeta erametsast/-maalt ja/või muust TPT-st otse saeveski laoplatsile.
TPT rajamise loa väljastab metsandusametnik loaomaniku esitatud taotluse põhjal. TPT loa vaatab läbi ja kinnitab metsandusametnik.
TPDde käitajad võivad kasutada tarnija vastavusdeklaratsiooni vaid siis, kui nad ei osale SVLK kohases sertifitseerimises.
TPDde käitajad peavad kasutama eranditult vaid erametsas/-maal kasvanud istutatud puudest saadud puitu ja/või töödeldud puitu.
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
c) |
Andmete võrdlemine:
|
3.3. Tooraine-/integreeritud sektor
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
c) |
Andmete võrdlemine:
|
3.4. Riigimetsast pärit ja/või imporditud puitu kasutav registreeritud töödeldud puidu hoidla (TPT-KO)
Riigimetsast pärit ja/või imporditud puitu kasutavad registreeritud töödeldud puidu hoidlad (TPT-KO) saavad töödeldud puitu tooraine töötlemise üksustelt ja/või muudest TPT-KOdest ja/või imporditud töödeldud puitu. TPT-KOst müüakse puittooted töötleva tööstuse üksustele, muudele TPT-KOdele, kodumajapidamisettevõtetele, registreeritud eksportijatele ja/või lõppkasutajatele.
TPT-KO rajamise loa väljastab piirkonna metsandusametnik loaomaniku esitatud taotluse põhjal. TPT-KO luba kehtib kolm aastat, kuid kui piirkonna metsandusametnik selle üle vaatab ja kinnitab, võib luba pikendada.
TPT-KO käitajad võivad kasutada tarnija vastavusdeklaratsiooni vaid siis, kui nad kasutavad eranditult vaid imporditud töödeldud puidust saadud puittooteid. Kui üksainuski nende puittoode sisaldab looduslikust metsast pärinevat töödeldud puitu, peab neil olema SVLK-sertifikaat.
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
c) |
Andmete võrdlemine:
|
3.5. Töötlev sektor
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
c) |
Andmete võrdlemine:
|
4. EKSPORT
Puidu ekspordi menetlused ja andmevõrdlus on sama nii riigimetsast kui ka erametsast/-maalt pärineva puidu puhul.
a) |
Põhitegevus:
|
b) |
Menetlused:
|
c) |
Andmete võrdlemine:
|
(1) Peamised õigusaktid, hõlmab ka hilisemaid muudatusi.