This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32014R0431
Commission Regulation (EU) No 431/2014 of 24 April 2014 amending Regulation (EC) No 1099/2008 of the European Parliament and of the Council on energy statistics, as regards the implementation of annual statistics on energy consumption in households Text with EEA relevance
Komisjoni määrus (EL) nr 431/2014, 24. aprill 2014 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1099/2008 energiastatistika kohta seoses kodumajapidamiste energiatarbimist käsitleva iga-aastase statistika rakendamisega EMPs kohaldatav tekst
Komisjoni määrus (EL) nr 431/2014, 24. aprill 2014 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1099/2008 energiastatistika kohta seoses kodumajapidamiste energiatarbimist käsitleva iga-aastase statistika rakendamisega EMPs kohaldatav tekst
ELT L 131, 1.5.2014, p. 1–50
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 32008R1099 | Asendamine | lisa A | 21/05/2014 | |
Modifies | 32008R1099 | Asendamine | lisa B | 21/05/2014 |
1.5.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 131/1 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 431/2014,
24. aprill 2014,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1099/2008 energiastatistika kohta seoses kodumajapidamiste energiatarbimist käsitleva iga-aastase statistika rakendamisega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1099/2008 energiastatistika kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3 ja artikli 9 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määrusega (EÜ) nr 1099/2008 loodi ühtne raamistik liidu võrreldava energiastatistika koostamise, edastamise, hindamise ja avaldamise jaoks. |
(2) |
Energiastatistika on kiiresti muutuv statistikavaldkond, sest liidu poliitikat arendatakse intensiivselt, tehnoloogia areneb pidevalt ja liidu eesmärgid tuleb kindlaks määrata energiaandmete alusel. Sellest tulenevalt on andmeid vaja korrapäraselt ajakohastada, et statistika kohaldamisala oleks vastavuses kasvavate või muutuvate vajadustega. |
(3) |
Määrusega (EÜ) nr 1099/2008 on komisjonile antud rakendusvolitused määruse lisade muutmiseks. |
(4) |
Määrusega (EÜ) nr 1099/2008 on komisjonile (Eurostat) pandud kohustus koostada koos liikmesriikidega üksikasjalik statistika energia lõpptarbimise kohta ja lisada see järk-järgult statistika kohaldamisalasse vastavalt lisades esitatud määratlustele. |
(5) |
Komisjon on välja töötanud kodumajapidamiste energiatarbimise statistika ja arutanud liikmesriikidega teostatavuse, koostamiskulude, konfidentsiaalsuse ja vastajate koormuse küsimusi. |
(6) |
Määrust (EÜ) nr 1099/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
(7) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1099/2008 A ja B lisad asendatakse käesoleva määruse lisaga.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. aprill 2014
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 304, 14.11.2008, lk 1.
LISA
A LISA
MÕISTETE SELGITUSED
Käesolevas lisas on selgitatud ja määratletud ülejäänud lisades kasutatud mõisteid.
1. GEOGRAAFILISED MÄRKUSED
Ainult statistilise aruandluse puhul kohaldatakse järgmisi geograafilisi määratlusi.
— |
Austraalia ei hõlma ülemereterritooriume. |
— |
Taani ei hõlma Fääri saari ega Gröönimaad. |
— |
Prantsusmaa hõlmab Monacot, kuid ei hõlma järgmisi Prantsusmaa ülemereterritooriume: Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, Saint Pierre ja Miquelon, Uus-Kaledoonia, Prantsuse Polüneesia, Wallis ja Futuna, Mayotte. |
— |
Itaalia hõlmab San Marinot ja Vatikani. |
— |
Jaapan hõlmab Okinawat. |
— |
Madalmaad ei hõlma Surinamet ega Hollandi Antille. |
— |
Portugal hõlmab Assoore ja Madeirat. |
— |
Hispaania hõlmab Kanaari saari, Baleaari saari ning Ceutat ja Melillat. |
— |
Šveits ei hõlma Liechtensteini. |
— |
Ameerika Ühendriigid hõlmavad 50 osariiki, Columbia ringkonda, USA Neitsisaari, Puerto Ricot ja Guami. |
2. ANDMEKOGUMID
Tootjad on liigitatud tootmisotstarbe järgi:
— põhitegevusena tootvad tootjad: nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, kelle põhitegevus on elektri- ja/või soojusenergia tootmine müügiks kolmandatele isikutele.
— oma tarbeks tootvad tootjad: nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, mis toodavad elektri- ja/või soojusenergiat kas osaliselt või täielikult oma tarbeks ning see on nende põhitegevust toetav tegevus.
Märkus: komisjon võib mõisteid täpsemalt selgitada, lisades vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele asjakohased viiteid NACE klassifikatsioonile pärast seda, kui on jõustunud nimetatud klassifikatsiooni läbivaatamine.
2.1. Tarne- ja muundamissektorid
Toodang/omamaine toodang Ammutatud või toodetud kütuse kogused, mis on välja arvutatud pärast inertse materjali võimalikku eemaldamist. Toodang hõlmab tootja poolt tootmisprotsessis (näiteks kütteks või põhi- ja abiseadmete käitamiseks) tarbitud koguseid ning teistele tootjatele muundamise või muu kasutamise jaoks tehtud energiatarneid. Omamaisus tähendab: tootmist asjaomase riigi ressurssidest. Import/eksport Geograafilisi määratlusi vt osast „Geograafilised märkused”. Kui ei ole ette nähtud teisiti, osutab „import” riigis tarbitava energiatoote algpäritolule (riigile, kus energiatoode toodeti) ja „eksport” riigile, kus toimub toodetud energiatoote lõplik tarbimine. Koguseid käsitatakse imporditu või ekspordituna pärast riigi poliitilise piiri ületamist, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte. Kui ei ole võimalik deklareerida päritolu või sihtkohta, võib kasutada kategooriat „Muu”. Kui eespool kirjeldatud viisil on kättesaadavad üksnes koguimport ja -eksport, kuid geograafiline jaotus põhineb teistsugusel statistilisel vaatlusel, allikal või mõistel, võivad tekkida statistilised erinevused. Sel juhul tuleb erinevused märkida kategooriasse „Muu”. Rahvusvahelised merepunkrivarud Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele rahvusvahelise laevasõiduga tegelevatele laevadele. Rahvusvaheline laevasõit võib toimuda merel, sisemaa järvedel ja veeteedel ning rannikuvetes. Välja on jäetud
Varude muutused Riigi territooriumil hoitavate varude erinevus arvestusperioodi alguses ja lõpus. Kogutarbimine (arvestuslik) Arvestuslik väärtus, saadud järgmiselt: omamaine toodang + muudest allikatest + import – eksport – rahvusvahelised merepunkrivarud + varude muutused. Kogutarbimine (vaatluste põhjal) Lõpptarbijate puhul vaatluste käigus registreeritud tegelik kogus. Statistilised erinevused Arvestuslik väärtus, saadud järgmiselt: arvestuslik kogutarbimine – kogutarbimine vaatluste põhjal. Hõlmab selliseid muutusi lõpptarbijate varudes, mida ei ole võimalik deklareerida „Varude muutustes”. Märkida tuleb kõikide suurte erinevuste põhjused. Põhitegevusena tootvad elektrijaamad Elektrienergia tootmiseks kasutatud kütusekogused. Vähemalt ühte elektri ja soojuse koostootmise üksust omavate elektrijaamade kütusekasutus tuleb deklareerida kategoorias „Põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad”. Põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad Elektri- ja soojusenergia tootmiseks kasutatud kütusekogused. Põhitegevusena tootvad soojusjaamad Soojusenergia tootmiseks kasutatud kütusekogused. Oma tarbeks tootvad elektrijaamad Elektrienergia tootmiseks kasutatud kütusekogused. Vähemalt ühte elektri ja soojuse koostootmise üksust omavate elektrijaamade kütusekasutus tuleb deklareerida kategoorias „Oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad”. Oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad Kütusekogused, mis vastavad toodetud elektrienergia ning müüdud soojusenergia kogustele. Oma tarbeks tootvad soojusjaamad Müüdud soojusenergia kogustele vastavad kütusekogused. Küttebriketitehased Kütuste tootmiseks kasutatud kogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. Koksiahjud Koksiahjudes kasutatud kogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. Pruunsöe- ja turbabriketitehased Pruunsöebriketi tootmiseks kasutatud ligniidi kogused ja turbabriketi tootmiseks kasutatud turbakogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. Gaasitehased Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes gaasi tootmiseks kasutatud kogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. Kõrgahjud Kõrgahjudes muundatud koksisöe ja/või bituumenkivisöe (üldiselt kasutatakse lühendit PCI) ja koksiahju koksi kogused. Siia ei märgita kütteks ja kõrgahjude käitamiseks (näiteks: kõrgahjugaas) kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. Söe veeldamine Sünteetilise õli tootmiseks kasutatud kütusekogused. Naftarafineerimistehased Naftatoodete tootmiseks kasutatud kogused. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud kütusekoguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris. Mujal nimetamata – muundamine Muundamistoiminguteks kasutatud kogused, mis ei ole mujal nimetatud. Käesolevas rubriigis nimetatut tuleb aruandes selgitada. |
2.2. Energiasektor ja lõpptarbimine
Energiasektor kokku Energiatööstuses maavarade ammutamiseks (kaevandamine, nafta ja gaasi tootmine) või tehastes muundamistegevusteks kasutatud kogused. See vastab NACE osadele 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 ja 35. Siia ei kuulu teiseks energiavormiks muundatud (deklareerida muundamissektoris) ega nafta-, gaasi- ja söelobri torujuhtmete käitamise toetamiseks kasutatud (deklareerida transpordisektoris) kogused. Siia kuulub keemiliste ainete tootmine aatomituuma lõhustamise ja termotuumareaktsiooni jaoks ning nende protsesside käigus saadavad tooted. Elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad Elektrijaamades, elektri- ja küttejaamades ning soojusjaamades energiana tarbitud kogused. Söekaevandused Söekaevandamistööstuses söe kaevandamist ja töötlemist toetavates tegevustes energiana kasutatud kogused. Šahti rangise elektrijaamades põletatud süsi tuleb deklareerida muundamissektoris. Küttebriketitehased Küttebriketitehastes energiana tarbitud kogused. Koksiahjud Koksistamistehastes energiana tarbitud kogused. Pruunsöe- ja turbabriketitehased Pruunsöe- ja turbabriketitehastes energiana kasutatud kogused. Gaasitehased/gaasistamistehased Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes energiana tarbitud kogused. Kõrgahjud Kõrgahjudes energiana tarbitud kogused. Söe veeldamine Söeveeldamistehastes energiana tarbitud kogused. Naftarafineerimistehased Naftarafineerimistehastes energiana tarbitud kogused. Nafta ja gaasi ammutamine Nafta ja gaasi ammutamise protsessis ning maagaasi töötlemise tehastes kütusena tarbitud kogused. Ei hõlma torujuhtmetes tekkinud kadusid (deklareerida jaotuskadudena) ega torujuhtmete käitamiseks kasutatud energiakoguseid (deklareerida transpordisektoris). Lõpptarbimine kokku Saadud (arvutatud) järgmiselt: = kogukasutus energiaga mitteseotud vajadusteks + energia lõpptarbimine (tööstus + transport + muud sektorid) Ei hõlma muundamiseks tarnitud koguseid, energiatootmisettevõtete tarbimist ega jaotuskadusid. Kasutus energiaga mitteseotud vajadusteks Erinevates sektorites toorainena kasutatud energiatooted; st tooted, mida ei ole kasutatud kütusena ega muundatud muuks kütuseks. |
2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon
Energia lõpptarbimine Energia kogutarbimine tööstus-, transpordi- ja muudes sektorites. Tööstussektor Siia kuuluvad kütusekogused, mida tööstusettevõtted kasutavad oma põhitegevuste toetamiseks. Soojusjaamade ning elektri- ja küttejaamade puhul saab siin deklareerida üksnes neid kütusekoguseid, mida ettevõtted on ise soojuse tootmiseks kasutanud. Müüdava soojuse ning elektri tootmiseks tarbitud kütusekogused tuleb deklareerida asjakohases muundamissektoris. Raud ja teras: NACE osad 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 ja 24.52. Keemiatööstus (sealhulgas naftakeemiatööstus) Keemia- ja naftakeemiatööstus; NACE osad 20 ja 21. Mitteraudmetallid Mitteraudmetallitööstus; NACE osad 24.4, 24.53 ja 24.54. Mittemetallmineraalid Klaasi-, keraamika-, tsemendi- ja muu ehitusmaterjali tööstus; NACE osa 23. Transpordivahendid Transpordis kasutatavate seadmete tööstus; NACE osad 29 ja 30. Masinaehitus Töödeldud metallitooted, masinad ja seadmed, välja arvatud transpordivahendid; NACE osad 25, 26, 27 ja 28. Kaevandamine kaevandustes ja karjäärides NACE osad 07 (v.a 07.21), 08 (v.a 08.92) ja 09.9; välja arvatud energiatootmisettevõtted. Toit, joogid ja tubakas: NACE osad 10, 11 ja 12. Paberimass, paber ja trükkimine Siia kuulub salvestisekandjate paljundus; NACE osad 17 ja 18. Puit ja puidutooted (v.a paberimass ja paber): NACE osa 16. Ehitus: NACE osad 41, 42 ja 43. Tekstiil ja nahk; NACE osad 13, 14 ja 15. Mujal nimetamata – tööstus Tarbimine sektorites, mida eelnev loend ei hõlma. Transpordisektor Kõikide veoliikide puhul kasutatud energia olenemata sellest, millises majandussektoris vedu toimub; NACE osad 49, 50 ja 51. Transpordisektor – raudteetransport Kogu raudteevedudega seotud tarbimine, sealhulgas tööstuslikult kasutatavad raudteed; NACE osad 49.1 ja 49.2. Transpordisektor – laevasõit sisevetel Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele laevadele, mis ei tegele rahvusvahelise laevasõiduga (vt rahvusvahelised merepunkrivarud). Jaotamine riigisiseseks ja rahvusvaheliseks laevasõiduks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või riikliku kuuluvuse põhjal. NACE osa 50. Transpordisektor – maanteetransport Maanteesõidukite kasutatud kogused. Siia kuuluvad põllumajandusmasinates maanteedel kasutatud kütus ja maanteesõidukite määrdeõlid. Siia ei kuulu paiksetes mootorites kasutatud energia (vt „Muu sektor”), traktorites tarbitud kütus mujal kui maanteedel (vaata „Põllumajandus”), sõjalisel otstarbel kasutatavad maanteesõidukid (vaata „Muu sektor – mujal nimetamata”), teekatetes kasutatud bituumen ja ehitusmasinate energiakulu (vaata tööstussektori allsektorit „Ehitus”). NACE osad 49.3 ja 49.4. Transpordisektor – torutransport Gaase, vedelikke, lobri ja muid kaupu transportivate torujuhtmete käitamiseks ja käitamise toetamiseks kasutatud energia; NACE osa 49.5. Siia kuulub pumbajaamades ja torujuhtmete hooldamiseks kasutatud energia. Siia ei kuulu energia, mis on kasutatud maagaasi või tööstuslikult toodetud gaasi, kuuma vee või auru transportimiseks jaotusvõrgu torujuhtmete kaudu jaoturitest lõpptarbijani (andmed deklareerida energiasektoris); vee lõplikuks jaotamiseks kodumajapidamistele, tööstustarbijatele, kaubanduslikele ja muudele kasutajatele kulutatud energia (deklareerida kategoorias „Äri- ja avalikud teenused”) ja jaoturist lõpptarbijani transportimisel tekkinud kaod (deklareerida jaotuskadudena). Transpordisektor – rahvusvahelised õhuveod Rahvusvahelistes õhuvedudes kasutatavatele õhusõidukitele tarnitud lennukikütuse kogused. Õhuvedude jaotamine riigisisesteks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal. Kuulub NACE osa 51 alla. Siia ei kuulu lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Transpordisektor – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”). Transpordisektor – riigisisesed õhuveod Riigisisesteks (kaubanduslikeks, era-, põllumajanduslikeks jms) õhuvedudeks tarnitud lennukikütuse kogused. Kuulub NACE osa 51 alla. Siia kuulub kütus, mis on kasutatud muul otstarbel kui lendamiseks, näiteks mootorite stendikatseteks. Õhuvedude jaotamine riigisisesteks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal. Siia ei kuulu lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”). Transpordisektor – mujal nimetamata Transporditegevusteks kasutatud kogused, mida ei ole mujal nimetatud. Siia kuulub lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus ning sadamate lossimisseadmete ja erinevat tüüpi kraanade kütus. Käesolev rubriik hõlmab seda, mis tuleb deklareerida. Muud sektorid Sektorid, mis ei ole eraldi märgitud või ei kuulu energia, tööstuse või transpordi alla. Muud sektorid – äri ja avalikud teenused Avaliku ja erasektori ettevõtete ja ametkondade tarbitud kütus. NACE osad 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 ja 99. Muud sektorid – elamumajandus Deklareerida tuleb kõikides kodumajapidamistes, sealhulgas „palgaliste töötajatega kodumajapidamistes” tarbitud kütus. NACE osad 97 ja 98. Kõnealuse sektori puhul kasutatakse järgmisi mõisteid: Kodumajapidamiste sektor: kodumajapidamine tähendab üksi elavat isikut või isikute rühma, kes elab koos samas eraeluruumis ning kellel on ühised kulutused ja peamised elatusvahendid. Kodumajapidamiste sektor, mida nimetatakse ka eluasemesektoriks, on seega riigi kõikide kodumajapidamiste kogum. Ühised eluasemed, mis võivad olla kas alalised (nt vanglad) või ajutised (nt haiglad) tuleks kõnealuse mõiste määratlusest välja jätta, kuna neid käsitletakse teenuste sektori tarbimises. Andmed transpordi jaoks kasutatud energia kohta tuleks esitada transpordisektori ja mitte kodumajapidamiste sektori all. Kodumajapidamiste majandustegevusega seotud energiatarbimine tuleks samuti kodumajapidamise energia kogutarbimisest välja jätta. Kõnealune majandustegevus hõlmab põllumajandustegevust väikestes talumajapidamistes ning muud kodust majandustegevust, mille kohta tuleks andmed esitada vastava sektori all. Ruumide kütmine: See energiateenus hõlmab energia kasutamist eluruumi siseruumide kütmiseks. Ruumide jahutamine: See energiateenus hõlmab energia kasutamist eluruumide jahutamiseks kliimaseadmete ja/või -süsteemide abil. Käesoleva lõigu alt jäävad välja ventilaatorid, puhurid ja muud seadmed, mis ei ole kliimaseadmega ühendatud, ning nende kohta tuleb andmed esitada jaos „Valgustus- ja elektriseadmed”. Vee soojendamine: See energiateenus hõlmab energia kasutamist sooja kraanivee saamiseks, vannis käimiseks, puhastustöödeks ja muudeks kasutusotstarveteks, välja arvatud söögi tegemine. Välja on jäetud ujumisbasseini vee soojendamine, mille kohta tuleks andmed esitada aga jaos „Muud lõppkasutusalad”. Söögi tegemine: See energiateenus hõlmab energia kasutamist söögi valmistamiseks, Välja on jäetud teisesed abiseadmed, nagu mikrolaineahjud, veekeetjad, kohvimasinad jne), mille kohta tuleks andmed esitada jaos „Valgustus- ja elektriseadmed”. Valgustus- ja elektriseadmed (ainult elekter): Elektri kasutamine eluruumides valgustuse jaoks ning need elektriseadmed, mis ei ole muude lõppkasutusaladega hõlmatud. Muud lõppkasutusalad: Muu energiatarbimine kodumajapidamises, näiteks välisruumides, ja muu tegevus, mida ei ole eespool nimetatud viie lõppkasutusalaga hõlmatud (nt muruniidukid, ujumisbasseini soojendus, soojuslambid, grillid, saunad jne). Muud sektorid – põllumajandus ja metsandus Põllumajanduse, jahinduse ja metsanduse kategooriasse liigitatud kasutajate tarbitud kütus; NACE osad 01 ja 02. Muud sektorid – kalapüük Sisemaa-, ranniku- ja süvamerepüügiks tarnitud kütused. Kalapüük peab hõlmama kütuse tarnimist kõikide lippude all sõitvatele laevadele, mis on riigis taastangitud (sealhulgas rahvusvaheline kalapüük), ja kalatööstuses kasutatud energiat. NACE osa 03. Muud sektorid – mujal nimetamata Need on mujal nimetamata tegevused. See kategooria hõlmab kütuse kasutamist sõjalisel otstarbel nii liikuvates kui ka paiksetes tarbimiskohtades (näiteks laevad, õhusõidukid, maanteesõidukid ning eluruumides kasutatud energia), olenemata sellest, kas kütus on tarnitud kõnesoleva riigi sõjaväele või mõne teise riigi sõjaväele. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada. |
3. MUUD MÕISTED
Järgmiste lühendite tähendused:
— TML: TML: tetrametüülplii
— TEL: TEL: tetraetüülplii
— SBP: SBP: tööstusbensiin
— LPG: LPG: veeldatud naftagaas
— NGL: NGL: maagaasivedelikud
— LNG: LNG: veeldatud maagaas
— CNG: CNG: kokkusurutud maagaas.
B LISA
IGA-AASTANE ENERGIASTATISTIKA
Käesolevas lisas kirjeldatakse iga-aastase energiastatistika kogumise ulatust, üksusi, aruandlusperioodi, sagedust, tähtaega ja edastamismeetodeid.
A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub.
1. TAHKED FOSSIILSED KÜTUSED JA TÖÖDELDUD GAASID
1.1. Hõlmatud energiatooted
Kui ei ole ette nähtud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta.
Energiatoode |
Määratlus |
||
|
Kõrge kütteväärtusega kivisüsi, mida kasutatakse nii tööstuses kui ka elamumajanduses. Tavaliselt sisaldab lenduvat ainet vähem kui 10 % ja on suure süsinikusisaldusega (umbes 90 % seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 24 000 kJ/kg niiske tuhavaba proovi puhul. |
||
|
Bituumenkivisüsi, mille kvaliteet võimaldab toota kõrgahjus kasutatavat koksi. Brutokütteväärtus on üle 24 000 kJ/kg niiske tuhavaba proovi puhul. |
||
|
Auru tootmiseks kasutatav süsi, mis sisaldab mis tahes bituumensütt, mis ei ole liigitatud koksisöeks ega antratsiidiks. Seda iseloomustab antratsiidist kõrgem lenduva aine osakaal (üle 10 %) ja madalam süsinikusisaldus (alla 90 % seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 24 000 kJ/kg niiske tuhavaba proovi puhul. Kui bituumenkivisütt kasutatakse koksiahjudes, tuleb see deklareerida koksisöena. |
||
|
Mittepaakuv kivisüsi, mille brutokütteväärtus on 20 000 kJ/kg ja 24 000 kJ/kg vahel ning lenduva aine sisaldus üle 31 % kuiva mineraalainevaba proovi põhjal. |
||
|
Mittepaakuv süsi, mille brutokütteväärtus on alla 20 000 kJ/kg ja lenduva aine sisaldus üle 31 % kuiva mineraalainevaba proovi põhjal. |
||
|
Kivisöe peenosistest valmistatud komposiitkütus, millele on lisatud sideainet. Toodetud küttebriketi kogus võib seetõttu olla veidi suurem muundamisprotsessis tegelikult tarbitud söekogusest. |
||
|
Tahke toode, mis on saadud söe (peamiselt koksisöe) karboniseerimisel kõrgel temperatuuril, selles on vähe niiskust ja lenduvat ainet. Koksiahjukoksi kasutatakse peamiselt raua- ja terasetööstuses energiaallikana ja keemilise mõjurina. See kategooria hõlmab peenkoksi ja valukoksi. Siia kuulub ka poolkoks (tahke toode, mis on saadud koksi karboniseerimisel madalal temperatuuril). Poolkoksi kasutatakse olmekütusena või muundamisettevõttes endas. Rubriik hõlmab ka ligniidist valmistatud koksi, peenkoksi ja poolkoksi. |
||
|
Gaasitehastes majapidamisgaasi tootmiseks kasutatava kivisöe kõrvalsaadus. Gaasikoksi kasutatakse kütteks. |
||
|
Bituumenkivisöe kuivutmise saadus. Kivisöetõrv on söe destilleerimise vedel kõrvalsaadus, mis saadakse söe koksiahjus koksistamisel või valmistatakse pruunsöest (madalal temperatuuril saadud tõrv). Kivisöetõrva edasisel destilleerimisel saadakse mitmesuguseid orgaanilisi tooteid (näiteks benseen, tolueen, naftaleen), mis tavaliselt tuleb deklareerida naftakeemiatööstuse lähteainena. |
||
|
Pruunsöebrikett on ligniidist või subbituminoossest kivisöest kõrgsurvel briketiks pressitud komposiitkütus, millele ei ole lisatud sideainet, sh kuivatatud ligniidi peenosakesed ja tolm. |
||
|
Hõlmab kõiki gaasiliike, mis on toodetud riiklikes või eraettevõtetes, mille peamiseks tegevusalaks on gaasi tootmine, transport ja jaotamine. Siia kuuluvad gaasid, mille tootmiseks on kasutatud karboniseerimist (sealhulgas koksiahjudes toodetud gaas ja gaasitehastesse edastatud gaas); täielikku gaasistamist koos naftatoodetega rikastamisega või ilma selleta (veeldatud naftagaas, masuut jms), reformimist ning gaaside ja/või õhu lihtsat segamist, ja mis deklareeritakse real „Muudest allikatest”. Muundamissektoris tuleb deklareerida gaasitehasegaasi kogused, mis on edastatud maagaasivõrgu kaudu jaotatava ja tarbitava maagaasi segamiseks. Muude söegaaside tootmine (st koksiahjugaas, kõrgahjugaas ja hapnikukonverterigaas) tuleb deklareerida neid gaase käsitlevates tulpades, mitte gaasitehaste gaasitoodanguna. Gaasitehastesse edastatud söegaasid tuleb deklareerida (oma tulbas) muundamissektori gaasitehaste real. Gaasitehasegaasi koguhulk, mis on saadud gaasitehastesse edastatud söegaasidest, tuleb deklareerida gaasitehaste gaasitoodangu real. |
||
|
On saadud kõrvalsaadusena koksiahjukoksi tootmisel raua- ja terasetootmise jaoks. |
||
|
Saadakse raua- ja terasetööstuses koksi põletamisel kõrgahjus. See kogutakse ja kasutatakse siis kütusena tootmisjaamas endas ja muudes terasetööstuse tööprotsessides või vastavate põletusseadmetega elektrijaamades. Kütusekogus tuleb deklareerida brutokütteväärtuse põhjal. |
||
|
Terase hapnikkonverteris tootmise kõrvalsaadus, kogutakse ahjust väljastamisel. Gaasi tuntakse ka konverterigaasina, LD-gaasina või BOS-gaasina. Kõrvalsaadusena tagasi saadud kütuse kogus tuleb deklareerida brutokütteväärtuse põhjal. Hõlmab ka eespool nimetamata tööstuslikult toodetud gaase, nt tahket süsinikku sisaldavaid põlevgaase, mis on kogutud mujal määratlemata tööstuslikest ja keemilistest protsessidest. |
||
|
Taimse päritoluga, kõrge veesisaldusega (kuni 90 % töötlemata kujul), põlev pehme poorne või kokkupressitud ladestus, mida on kerge lõigata ja mille värvus varieerub helepruunist tumepruunini. Siia ei kuulu muul otstarbel kui energia saamiseks kasutatud turvas. Selle määratlusega ei piirata direktiivis 2009/28/EÜ esitatud taastuvate energiaallikate määratlust ega 2006. aasta IPCC suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta. |
||
|
Sellised tooted nagu turbabrikett, mis on otse või kaudselt saadud tükkturbast või freesturbast. |
||
|
Põlevkivi ja õliliivad on settekivimid, mis sisaldavad orgaanilist ainet kerogeeni. Kerogeen on vahajas süsivesinikerikas materjal, mida peetakse nafta lähteaineks. Põlevkivi võib põlevkiviõli saamiseks põletada või töödelda utmise teel. Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida iga-aastase õlisid käsitleva küsimustiku kategoorias „Muud süsivesinikud”. |
1.2. Andmekogumite loetelu
Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.
A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub.
1.2.1. Tarne- ja muundamissektorid
1. Tootmine
1.1. sellest: allmaakaevanduses
Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi suhtes.
1.2. sellest: maapinnal
Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi suhtes.
2. Muudest allikatest
Koosneb kahest osast:
— |
kogutud lobri, vahetooted ja muud halvakvaliteedilisest söest tooted, mida ei saa liigitada söe liigi järgi. Siia kuulub jäätmehunnikutest ja jäätmemahutitest kogutud süsi; |
— |
kütusetarned, mille tootmine on hõlmatud mõne muu kütuseenergiabilansiga, kuid mille tarbimine toimub söe energiabilansi raames. |
2.1. sellest: naftatoodetest
Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, turba, turbatoodete ega põlevkivi ja õliliivade suhtes.
Näiteks naftakoksi lisamine koksisöele koksiahjus.
2.2. sellest: maagaasist
Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, turba, turbatoodete ega põlevkivi ja õliliivade suhtes.
Näiteks maagaasi lisamine gaasitehasegaasile vahetul lõpptarbimisel.
2.3. sellest: taastuvatest energiaallikatest
Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, turba, turbatoodete ega põlevkivi ja õliliivade suhtes.
Näiteks tööstusjäätmed sideainena küttebriketi tootmisel.
3. Import
4. Eksport
5. Rahvusvahelised merepunkrivarud
6. Varude muutused
Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.
7. Kogutarbimine
8. Statistilised erinevused
9. Muundamissektor kokku
Kütusekogused, mida on kasutatud energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks süsi elektri saamiseks, koksiahjugaas elektrienergia saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks koksisüsi koksi saamiseks).
9.1. sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad
9.2. sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad
9.3. sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad
9.4. sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad
9.5. sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad
9.6. sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad
9.7. sellest: küttebriketitehased
9.8. sellest: koksiahjud
9.9. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased
9.10. sellest: gaasitehased
9.11. sellest: kõrgahjud
Kõrgahjudes muundatud koksisöe ja/või bituumenkivisöe (üldiselt kasutatakse lühendit PCI) ja koksiahjukoksi kogused. Muundamissektoris ei deklareerita kõrgahjude kütteks ja käitamiseks kasutatava kütuse koguseid (näiteks kõrgahjugaas), need kogused deklareeritakse tarbimisena energiasektoris.
9.12. sellest: söe veeldamine
Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida käesoleva lisa 4. peatüki kohaselt.
9.13. sellest: segatud maagaasi jaoks
Maagaasiga segatud söegaaside kogused.
9.14. sellest: mujal nimetamata – muundamine
1.2.2. Energiasektor
1. Energiasektor kokku
1.1. sellest: elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad
1.2. sellest: söekaevandused
1.3. sellest: küttebriketitehased
1.4. sellest: koksiahjud
1.5. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased
1.6. sellest: gaasitehased
1.7. sellest: kõrgahjud
1.8. sellest: naftarafineerimistehased
1.9. sellest: söe veeldamine
1.10. sellest: mujal nimetamata – energia
2. Jaotuskaod
Transportimisel ja jaotamisel ning toodetud gaasi põletamisel tekkinud kaod.
3. Lõpptarbimine kokku
4. Kogukasutus energiaga mitteseotud vajadusteks
4.1. sellest: tööstus-, muundamis- ja energiasektor
Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides tööstus-, muundamis- ja energiasektori allsektorites, näiteks söe kasutamine metanooli või ammoniaagi valmistamiseks.
4.1.1. alates 4.1, sellest: naftakeemiasektoris
Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks, näiteks söe kasutamine lähteainena väetiste ning muude naftakeemiatoodete tootmisel.
4.2. sellest: transpordisektor
Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides transpordi allsektorites.
4.3. sellest: muud sektorid
Energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine järgmistes kategooriates: „Äri- ja avalikud teenused”, „Elamumajandus”, „Põllumajandus” ja „Mujal nimetamata – muu”.
1.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon
1. Energia lõpptarbimine
2. Tööstussektor
2.1. sellest: raud ja teras
2.2. sellest: keemia ja naftakeemia
2.3. sellest: mitteraudmetallid
2.4. sellest: mittemetallmineraalid
2.5. sellest: transpordivahendid
2.6. sellest: masinaehitus
2.7. sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides
2.8. sellest: toit, joogid ja tubakas
2.9. sellest: paberimass, paber ja trükkimine
2.10. sellest: puit ja puidutooted
2.11. sellest: ehitus
2.12. sellest: tekstiil ja nahk
2.13. sellest: mujal nimetamata – tööstus
3. Transpordisektor
3.1. sellest: Raudteetransport
3.2. sellest: laevasõit sisevetel
3.3. sellest: mujal nimetamata – transport
4. Muud sektorid
4.1. sellest: äri ja avalikud teenused
4.2. sellest: elamumajandus
4.2.1. elamumajandus, sellest: eluruumide kütmine
4.2.2. elamumajandus, sellest: eluruumide jahutamine
4.2.3. elamumajandus, sellest: vee soojendamine
4.2.4. elamumajandus, sellest: söögi tegemine
4.2.5. elamumajandus, sellest: muud lõppkasutusalad
4.3. sellest: põllumajandus ja metsandus
4.4. sellest: kalandus
4.5. sellest: mujal nimetamata – muu
1.2.4. Import ja eksport
Import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi.
Kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, küttebriketi, koksiahjukoksi, kivisöetõrva, pruunsöebriketi, turba, turbatoodete, põlevkivi ja õliliivade suhtes.
1.3. Kütteväärtused
Kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, küttebriketi, koksiahjukoksi, gaasikoksi, kivisöetõrva, pruunsöebriketi, turba, turbatoodete, põlevkivi ja õliliivade suhtes.
Nii bruto- kui ka netokütteväärtus tuleb deklareerida järgmiste peamiste andmekogumite kohta.
1. Tootmine
2. Import
3. Eksport
4. Kasutatud koksiahjudes
5. Kasutatud kõrgahjudes
6. Kasutatud põhitegevusena tootvates elektrijaamades, elektri- ja küttejaamades ning soojusjaamades
7. Kasutatud tööstuses
8. Kasutatud muul otstarbel
1.4. Mõõtühikud
|
103 tonni Erand: gaaside puhul (gaasitehasegaas, koksiahjugaas, kõrgahjugaas, muud kogutud gaasid) mõõdetakse vahetult energiasisaldust ja mõõtühikuks on seetõttu teradžaul – TJ (brutokütteväärtuse põhjal). |
||
|
MJ/tonn |
1.5. Erandid ja vabastused
Ei kohaldata.
2. MAAGAAS
2.1. Hõlmatud energiatooted
Neid andmeid kogutakse maagaasi kohta, mis sisaldab maa-alustes maardlates veeldatud või gaasilises olekus esinevaid gaase, mis koosnevad peamiselt metaanist.
Hõlmatud on nii „vabad” gaasid, mis on pärit üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest gaasimaardlatest, kui ka koos toornaftaga toodetud naftakõrvalgaasid ning metaan, mis on kogutud söekaevandustest (kaevandusgaas) või söe vahekihtidest (söe vahekihtide gaas).
Siia ei kuulu biomassi anaeroobse laagerdumise käigus tekkinud gaasid (näiteks olmejäätmetest või reoveest saadud gaas) ega gaasitehasegaas.
2.2. Andmekogumite loetelu
Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta järgmised andmekogumid.
2.2.1. Tarne- ja muundamissektorid
Järgmiste andmekogumite puhul tuleb deklareeritavad kogused väljendada nii mahu- kui ka energiaühikutes ja deklareerida ka nende bruto- ja netokütteväärtused:
1. Omamaine toodang
Kogu kuiv turustuskõlblik toodang riigi piires, sealhulgas ka avameretoodang. Toodangut mõõdetakse pärast puhastamist ja maagaasivedelike ning väävli eraldamist.
Välja on jäetud ammutamiskaod ning tagasipumbatud, väljalastud ja ärapõletatud gaasi kogused.
Hõlmab maagaasitööstuses kasutatud koguseid: gaasi ammutamine, torujuhtmesüsteemid ja töötlemistehased.
1.1. sellest: naftakõrvalgaas
Toornafta kõrvalsaadusena toodetud maagaas.
1.2. sellest: vaba gaas
Maagaas, mis pärineb üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest maardlatest.
1.3. sellest: kaevandusgaas
Söekaevandustes ja söe vahekihtidest toodetud metaan, mis transporditakse torujuhtmete kaudu maapinnale ja tarbitakse söekaevandustes või edastatakse torujuhtmete kaudu tarbijatele.
2. Muudest allikatest
Maagaasiga segatud kütus, mida tarbitakse seguna.
2.1. sellest: naftatoodetest
Veeldatud naftagaas, mida kasutatakse kvaliteediomaduste, näiteks soojasisalduse parandamiseks.
2.2. sellest: söest
tööstuslikult toodetud gaas maagaasiga segamiseks
2.3. sellest: taastuvatest energiaallikatest
biogaas segamiseks maagaasiga
3. Import
4. Eksport
5. Rahvusvahelised merepunkrivarud
6. Varude muutused
Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.
7. Kogutarbimine
8. Statistilised erinevused
Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.
9. Kogutav gaas: varud arvestusperioodi alguses ja lõpus
Mis tahes sisend-väljundtsükli kestel tarnimiseks kättesaadavad gaasikogused. See viitab erihoidlatesse kogutavale maagaasile (tühjendatud gaasi ja/või naftamaardla, põhjaveekiht, soolakaevandus, mitmesugused tühimikud või muu) ning veeldatud maagaasi hoidlatele. Välja jäetakse puhvergaas.
Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.
10. Väljalastud gaas
Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes vabasse õhku lastud gaasi maht.
Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.
11. Ärapõletatud gaas
Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes ärapõletatud gaasi maht.
Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.
12. Muundamissektor kokku
Energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks maagaas elektri saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks maagaas metanooliks) kasutatud kogused.
12.1. sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad
12.2. sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad
12.3. sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad
12.4. sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad
12.5. sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad
12.6. sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad
12.7. sellest: gaasitehased
12.8. sellest: koksiahjud
12.9. sellest: kõrgahjud
12.10. sellest: gaas vedelikeks muundamiseks
Vedelikeks muundamise lähteainena kasutatud maagaasi kogused, näiteks metanooli tootmise protsessis metanooliks muundatava kütuse kogused.
12.11. sellest: mujal nimetamata – muundamine
2.2.2. Energiasektor
1. Energiasektor kokku
1.1. sellest: söekaevandused
1.2. sellest: nafta ja gaasi ammutamine
1.3. sellest: naftarafineerimistehaste sisend
1.4. sellest: koksiahjud
1.5. sellest: kõrgahjud
1.6. sellest: gaasitehased
1.7. sellest: elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad
1.8. sellest: veeldamine (veeldatud maagaas) või gaasistamine
1.9. sellest: gaas vedelikeks muundamiseks
1.10. sellest: mujal nimetamata – energia
2. Kaod jaotamisel ja transpordil
2.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon
Maagaasi tarbimine tuleb deklareerida nii energiana kasutamise kui ka (kui see on kohaldatav) energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamise kohta eraldi kõikide järgmiste andmekogumite puhul.
1. Lõpptarbimine kokku
Selles rubriigis deklareeritakse eraldi energia lõpptarbimine ja energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine.
2. Transpordisektor
2.1. sellest: maanteetransport
Hõlmab nii rõhu all olevat maagaasi kui ka biogaasi.
2.1.1. sellest: biogaasi osa maanteetranspordis
2.2. sellest: torutransport
2.3. sellest: mujal nimetamata – transport
3. Tööstussektor
3.1. sellest: raud ja teras
3.2. sellest: keemia ja naftakeemia
3.3. sellest: mitteraudmetallid
3.4. sellest: mittemetallmineraalid
3.5. sellest: transpordivahendid
3.6. sellest: masinaehitus
3.7. sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides
3.8. sellest: toit, joogid ja tubakas
3.9. sellest: paberimass, paber ja trükkimine
3.10. sellest: puit ja puidutooted
3.11. sellest: ehitus
3.12. sellest: tekstiil ja nahk
3.13. sellest: mujal nimetamata – tööstus
4. Muud sektorid
4.1. sellest: äri ja avalikud teenused
4.2. sellest: elamumajandus
4.2.1. elamumajandus, sellest: ruumide kütmine
4.2.2. elamumajandus, sellest: ruumide jahutamine
4.2.3. elamumajandus, sellest: vee soojendamine
4.2.4. elamumajandus, sellest: söögi tegemine
4.2.5. elamumajandus, sellest: muud lõppkasutusalad
4.3. sellest: põllumajandus ja metsandus
4.4. sellest: kalandus
4.5. sellest: mujal nimetamata – muu
2.2.4. Import ja eksport
Deklareerida tuleb nii kogu maagaasikogus kui ka veeldatud maagaasi osa selles iga päritoluriigi kohta impordi puhul ja sihtriigi kohta ekspordi puhul.
2.2.5. Gaasihoidlate mahutavus
1. Nimetus
Gaasihoidla paiknemiskoha nimi.
2. Tüüp
Hoidla liik, näiteks tühjendatud gaasimaardla, soolakaevandus jne.
3. Tegelik mahutavus
Gaasihoidla kogumahutavus, millest on lahutatud puhvergaas. Puhvergaas on gaas, mille kogumaht on pidevalt vajalik maa-aluses hoidlas küllaldase rõhu hoidmiseks ning tarnimiskiiruse tagamiseks väljastustsükli jooksul.
4. Tippvõimsus
Maksimaalne ööpäevas väljastatav gaasikogus; vastab maksimaalsele väljastusvõimsusele.
2.3. Mõõtühikud
|
Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse maagaasi kogused energiasisaldusena teradžaulides, st TJ-des brutokütteväärtuse põhjal. Kui nõutakse füüsilisi koguseid, on mõõtühikuks 106 m3 võrdlusgaasi tingimustel (15 °C; 101,325 kPa). |
||
|
kJ/m3 võrdlusgaasi tingimustel (15 °C; 101,325 kPa). |
||
|
106 m3 võrdlusgaasi tingimustel (15 °C; 101,325 kPa). |
||
|
106 m3/päevas võrdlusgaasi tingimustel (15 °C; 101,325 kPa). |
2.4. Erandid ja vabastused
Ei kohaldata.
3. ELEKTER JA SOOJUS
3.1. Hõlmatud energiatooted
See peatükk hõlmab soojust ja elektrit.
3.2. Andmekogumite loetelu
Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.
A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas peatükis puudub. 1., 2., 4. ja 5. peatükis osutatud määratlusi ja ühikuid kohaldatakse energiatoodete suhtes, mis kuuluvad tahkete kütuste ja tööstuslikult toodetud gaaside, maagaasi, nafta ja naftatoodete, taastuvate energiaallikate ning jäätmetest toodetud energia hulka.
3.2.1. Tarne- ja muundamissektorid
Elektri ja soojuse andmekogumite suhtes kohaldatakse käesolevas peatükis järgmisi erimääratlusi.
— Elektri kogutoodang: kõikide kõnealuste generaatoragregaatide elektrienergiatoodang kokku (sealhulgas pumpelektrijaamad), mõõdetud peageneraatorite väljundklemmidel.
— Soojusenergia kogutoodang: seadmestiku abil toodetud kogusoojus, sealhulgas rajatiste kuuma vedelikku kasutavates abiseadmetes kasutatud soojus (ruumide küte, vedelkütuse soojendamine jms) ja kaod seadmestiku/võrgu soojusvahetuses, samuti keemilise protsessi käigus saadud soojus, mida kasutatakse ühe primaarenergia vormina.
— Elektrienergia netotoodang: elektri kogutoodangust on maha arvatud generaatori abiseadmete tarvitatud energia ja kaod peageneraatori transformaatorites.
— Soojusenergia netotoodang: jaotussüsteemi tarnitud soojus väljamineva ja sissetuleva voo mõõtmise põhjal.
Järgmises tabelis nimetatud andmekogumid tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootvate tootjate puhul. Nende kahe tootjaliigi puhul tuleb järgmiste andmekogumite jaoks deklareerida elektri ja soojuse nii bruto- kui ka netotoodang üksnes elektrit tootvates elektrijaamades, elektri- ja küttejaamades ning üksnes soojust tootvates soojusjaamades eraldi (kui on kohaldatav):
1. Tootmine kokku
1.1. sellest: tuumaenergia
1.2. sellest: hüdroenergia
1.2.1. sellest: see osa vee-energiast, mis on toodetud pumpelektrijaamades
1.3. sellest: geotermaalenergia
1.4. sellest: päikeseenergia
1.5. sellest: loodete, lainete ja ookeani energia
1.6. sellest: tuuleenergia
1.7. sellest: põlevkütused
Kütused, mis süttivad ja põlevad, st reageerides hapnikuga tekitavad temperatuuri olulise tõusu, ning mida põletatakse vahetult elektri ja/või soojuse tootmiseks.
1.8. sellest: soojuspumbad
Soojuspumba soojusväljund üksnes siis, kui soojust müüakse kolmandale isikutele (st juhtudel, kui tootmine toimub muundamissektoris).
1.9. sellest: elektriboilerid
Elektriboilerites toodetud soojakogused, kui toodang müüakse kolmandatele isikutele.
1.10. sellest: keemilistes protsessides eraldunud soojus
Soojus, mis pärineb energiasisendita keemilistest protsessidest, näiteks keemiline reaktsioon.
Välja arvatud jäätmetest energiat tarbiva protsessi abil saadud soojus, mis tuleb deklareerida vastavast kütusest toodetud soojusena.
1.11. sellest: muud allikad (täpsustage):
Järgmises tabelis nimetatud andmekogumid tuleb deklareerida kogusummana ja esitada andmed elektri- ja soojusenergia kohta eraldi (kui on kohaldatav). Järgmise tabeli kolme esimese andmekogumi puhul peavad kogused olema välja arvutatud eelmises tabelis deklareeritud väärtuste alusel ning olema nendega võrreldav.
1. Brutotoodang kokku
2. Ettevõtte omakasutus
3. Netotoodang kokku
4. Import
Vaata ka selgitust punktis 5, mis käsitleb eksporti.
5. Eksport
Elektrikogus loetakse impordituks või ekspordituks, kui see on ületanud riigi poliitilise piiri, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte. Kui toimub elektrienergia transiit läbi teatava riigi, tuleb see kogus deklareerida nii impordina kui ka ekspordina.
6. Kasutatud soojuspumpades
7. Kasutatud elektritoitega auruboilerites
8. Kasutatud pumpelektrijaamades
9. Kasutatud elektri tootmiseks
10. Tarnitud energia
Elektri puhul: riigi kõikide elektrijaamade elektrienergia netotoodangu summa, millest on maha arvatud kogus, mida on samal ajal kasutatud soojuspumpade, elektritoitega auruboilerite, pumpamise jaoks ning millest on maha arvatud või millele on lisatud eksport välisriikidesse või import välisriikidest.
Soojuse puhul: riigi kõikide soojusenergiat tootvate jaamade puhul müügiks ettenähtud netotoodangute summa, millest on lahutatud elektri tootmiseks kasutatud soojus millest on maha arvatud või millele on lisatud eksport välisriikidesse või import välisriikidest.
11. Kaod edastamisel ja jaotamisel
Kõik elektri- ja soojusenergia kaod transpordil ja jaotamisel.
Elektrienergia puhul kuuluvad siia kaod transformaatorites, mida ei peeta elektrijaamade lahutamatuks osaks.
12. Kogutarbimine (arvestuslik)
13. Statistilised erinevused
14. Kogutarbimine (vaatluste põhjal)
Toodetud elekter, müüdud soojus ja kasutatud kütusekogused, sealhulgas nende vastav koguenergia, mis on saadud järgmises tabelis loetletud põlevkütustest, tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja omatarbeks tootvate tootjate puhul. Nende kahe tootjaliigi puhul tuleb elektri ja soojuse tootmine deklareerida (üksnes) elektrit tootvates elektrijaamades, elektri- ja küttejaamades ning (üksnes) soojust tootvates soojusjaamades eraldi (kui on kohaldatav).
1. Tahked kütused ja tööstuslikult toodetud gaasid:
1.1. Antratsiit
1.2. Koksisüsi
1.3. Muu bituumenkivisüsi
1.4. Subbituminoosne kivisüsi
1.5. Ligniit
1.6. Turvas
1.7. Küttebrikett
1.8. Koksiahjukoks
1.9. Gaasikoks
1.10. Kivisöetõrv
1.11. Pruunsöebriketid
1.12. Gaasitehasegaas
1.13. Koksiahjugaas
1.14. Kõrgahjugaas
1.15. Muu kogutud gaas
1.16. Turbatooted
1.17. Põlevkivi ja õliliivad
2. Nafta ja naftasaadused:
2.1. Toornafta
2.2. Maagaasivedelikud
2.3. Rafineerimistehaste gaas
2.4. Veeldatud naftagaas
2.5. Ligroiin
2.6. Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus
2.7. Muu petrooleum
2.8. Gaasi- ja diisliõli (kütteõli destillaat)
2.9. Raske kütteõli (masuut)
2.10. Bituumen (sealhulgas orimulsioon)
2.11. Naftakoks
2.12. Muud naftasaadused
3. Maagaas
4. Taastuvatest energiaallikatest saadud energia ja tuuleenergia
4.1. Tööstusjäätmed (taastumatud)
4.2. Olmejäätmed (taastuvad)
4.3. Olmejäätmed (taastumatud)
4.4. Tahked biokütused
4.5. Biogaasid
4.6. Biodiislid
4.7. Muud vedelad biokütused
3.2.2. Elektri ja soojuse tarbimine energiasektoris
1. Energiasektor kokku
Välja arvatud tootmisjaamade omakasutus, milleks on energia kasutamine pumpelektrijaamades, soojuspumpades ja elektriboilerites.
1.1. sellest: söekaevandused
1.2. sellest: nafta ja gaasi ammutamine
1.3. sellest: küttebriketitehased
1.4. sellest: koksiahjud
1.5. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased
1.6. sellest: gaasitehased
1.7. sellest: kõrgahjud
1.8. sellest: naftarafineerimistehased
1.9. sellest: tuumaenergiatööstus
1.10. sellest: söeveeldamistehased
1.11. sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased
1.12. sellest: gaasistamistehased (biogaas)
1.13. sellest: gaas vedelikeks muundamiseks
1.14. sellest: puusöetehased
1.15. sellest: mujal nimetamata – energia
3.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon
1. Tööstussektor
1.1. sellest: raud ja teras
1.2. sellest: keemia ja naftakeemia
1.3. sellest: mitteraudmetallid
1.4. sellest: mittemetallmineraalid
1.5. sellest: transpordivahendid
1.6. sellest: masinaehitus
1.7. sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides
1.8. sellest: toit, joogid ja tubakas
1.9. sellest: paberimass, paber ja trükkimine
1.10. sellest: puit ja puidutooted
1.11. sellest: ehitus
1.12. sellest: tekstiil ja nahk
1.13. sellest: mujal nimetamata – tööstus
2. Transpordisektor
2.1. sellest: raudteetransport
2.2. sellest: torutransport
2.3. sellest: maanteetransport
2.4. sellest: mujal nimetamata – transport
3. Elamumajandussektor
3.1. elamumajandus, sellest: ruumide kütmine
3.2. elamumajandus, sellest: ruumide jahutamine
3.3. elamumajandus, sellest: vee soojendamine
3.4. elamumajandus, sellest: söögi tegemine
3.5. elamumajandus, sellest: valgustus- ja elektriseadmed
Hõlmab vaid elektril töötavaid seadmeid.
3.6. elamumajandus, sellest: muud lõppkasutusalad
4. Äri ja avalikud teenused
5. Põllumajandus ja metsandus
6. Kalandus
7. Mujal nimetamata – muu
3.2.4. Import ja eksport
Elektri ja soojuse tootmiseks kasutatud energia import ja eksport riikide lõikes.
3.2.5. Elektrienergia netotoodang ja oma tarbeks toodetava soojusenergia netotoodang
Elektrienergia netotoodang ning elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootvate tootjate soojusenergia netotoodang tuleb järgmiste ettevõtete ja tegevuste puhul deklareerida elektri- ja küttejaamade, (üksnes) elektrit tootvate elektrijaamade ja (üksnes) soojust tootvate soojusjaamade kohta eraldi:
1. Energiasektor kokku
1.1. sellest: söekaevandused
1.2. sellest: nafta ja gaasi ammutamine
1.3. sellest: küttebriketitehased
1.4. sellest: koksiahjud
1.5. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased
1.6. sellest: gaasitehased
1.7. sellest: kõrgahjud
1.8. sellest: naftarafineerimistehased
1.9. sellest: söeveeldamistehased
1.10. sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased
1.11. sellest: gaasistamistehased (biogaas)
1.12. sellest: gaas vedelikeks muundamiseks
1.13. sellest: puusöetehased
1.14. sellest: mujal nimetamata – energia
2. Transpordisektor
2.1. sellest: raudteetransport
2.2. sellest: torutransport
2.3. sellest: maanteetransport
2.4. sellest: mujal nimetamata – transport
3. Kõik muud sektorid: identne andmekogumite loeteluga punktis 3.2.3 „Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon”.
3.3. Liigendatud andmed elektri ja soojuse tootmise kohta
3.3.1. Maksimaalne elektritootmise netovõimsus ja tippkoormus
Tootmisvõimsus tuleb deklareerida asjaomase aruandlusaasta 31. detsembril.
See hõlmab elektri tootmise võimsust nii (üksnes) elektrit tootvates jaamades kui ka elektri- ja küttejaamades.
Maksimaalne elektritoodangu netovõimsus on kõikide üksikjaamade maksimaalse netovõimsuse summa tööperioodi vältel. Tööperiood praeguses tähenduses on periood, mille jooksul töö kestab: vähemalt 15 tundi ööpäevas. Maksimaalne netovõimsus on maksimaalne võimalik pidevalt tarnitav aktiivvõimsus võrgu väljundis, kui kõik jaamad töötavad üheaegselt. Tippkoormust määratletakse kui võrgu või riigi kõikide võrkude edastatava või nendes neelduva võimsuse suurimat väärtust.
Järgmises tabelis loetletud andmekogumid tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootvate tootjate puhul.
1. Kokku
2. Tuumaenergia
3. Hüdroenergia
3.1. sellest: segajaamad
3.2. sellest: puhtalt pumpelektrijaamad
4. Geotermaalenergia
5. Fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia
6. Päikese soojusenergia
7. Loodete, lainete ja ookeani energia
8. Tuuleenergia
9. Põlevkütused
9.1. sellest: aur
9.2. sellest: sisepõlemine
9.3. sellest: gaasiturbiinid
9.4. sellest: kombineeritud tsükkel
9.5. sellest: muud
Deklareerimise korral määratleda täpsemalt.
Järgmine tippkoormust käsitlev teave tuleb deklareerida võrgu kohta:
10. Tippkoormus
11. Kättesaadav tootmisvõimsus tippkoormuse ajal
12. Tippkoormuse esinemise kuupäev ja kellaaeg
3.3.2. Põlevkütustest saadav suurim võimalik elektri netotoodang
Põlevkütustest saadav suurim võimalik elektri netotoodang tuleb deklareerida nii põhitegevusena tootvate kui ka oma tarbeks tootvate tootjate puhul eraldi kõikide alljärgnevas tabelis loetletud ühel või mitmel kütusel töötava tootmisjaama liikide puhul. Mitmel kütusel töötava tootmisjaama puhul tuleb ära märkida põhikütus ja sekundaarsed kütused.
1. Ühe kütusega töötavad tootmisjaamad:
1.1. Kasutatakse sütt või söetooteid
Siia kuulub koksiahju-, kõrgahju- ja hapnikukonverterigaasi tootmisvõimsus.
1.2. Kasutatakse vedelkütuseid
Siia kuulub rafineerimistehase gaasi tootmisvõimsus.
1.3. Kasutatakse maagaasi
Siia kuulub gaasitehasegaasi tootmisvõimsus.
1.4. Kasutatakse turvast
1.5. Kasutatakse põlevaid taastuvkütuseid ja jäätmeid
2. Tahket ja vedelkütust kasutavad mitme kütusega töötavad tootmisjaamad
3. Tahket kütust ja maagaasi kasutavad mitme kütusega töötavad tootmisjaamad
4. Vedelkütust ja maagaasi kasutavad mitme kütusega töötavad tootmisjaamad
5. Tahket ja vedelkütust ning maagaasi kasutavad mitme kütusega töötavad tootmisjaamad
Mitme kütusega töötavad tootmisjaamad hõlmavad üksnes selliseid seadmeid, milles on võimalik jätkuvalt põletada rohkem kui ühte liiki kütust. Need jaamad, kus on erinevate kütuste põletamiseks erinevad seadmed, tuleb liigitada vastavasse ühe kütusega töötavate tootmisjaamade kategooriasse.
3.4. Andmed tuumaenergia kohta
Esitada tuleb järgmised andmed tuumaenergia tsiviilkasutuse kohta:
1. |
Rikastamise võimsus Aastane eraldusvõimsus rikastustehastes (uraani isotoopide eraldamine) |
2. |
Uute kütuseelementide tootmise võimsus Kütuseelementide tootmise tehase aastane tootmisvõimsus. Välja arvatud seguoksiidkütuse tootmise tehased |
3. |
Seguoksiidkütuse tootmise tehaste tootmisvõimsus Seguoksiidkütuse tootmistehaste aastane tootmisvõimsus Seguoksiidkütus sisaldab plutooniumi ja uraani segu (seguoksiid). |
4. |
Uute kütuseelementide tootmine Valmis uute kütuseelementide tootmine tuumakütuse tootmise tehastes. Vardaid või muid pooltooteid ei võeta arvesse. Arvesse ei võeta ka seguoksiidkütuse tootmise tehaseid. |
5. |
Seguoksiidkütuse elementide tootmine Lõplike uute kütuseelementide tootmine seguoksiidkütuse tootmise tehastes. Vardaid või muid pooltooteid ei võeta arvesse. |
6. |
Tuumasoojuse tootmine Elektri või muude kasulike rakenduste tootmiseks kasutatava tuumareaktorite abil toodetud soojuse koguhulk. |
7. |
Reaktorist lõplikult välja võetud kiiritatud kütuseelementide keskmine aastane väljapõlemise määr Tuumareaktoritest lõplikult välja võetud kütuseelementide väljapõlemise määra arvutatud keskmine asjaomasel arvestusaastal. Välja arvatud ajutiselt välja võetud kütuseelemendid, mis tõenäoliselt hiljem tagasi pannakse. |
8. |
Uraani ja plutooniumi tootmine ümbertöötlemistehastes Arvestusaastal ümbertöötlemistehastes toodetud uraan ja plutoonium. |
9. |
Ümbertöötlemistehaste tootmisvõimsus (uraan ja plutoonium) Uraani ja plutooniumi aastane ümbertöötlemisvõimus. |
3.5. Mõõtühikud
|
Elekter: GWh Soojus: TJ Tahked kütused ja tööstuslikult toodetud gaasid: kohaldatakse käesoleva lisa 1. peatüki mõõtühikuid. Maagaas: kohaldatakse käesoleva lisa 2. peatüki mõõtühikuid. Nafta ja naftasaadused: kohaldatakse käesoleva lisa 4. peatüki mõõtühikuid. Taastuvkütused ja jäätmed: kohaldatakse käesoleva lisa 5. peatüki mõõtühikuid. Uraan ja plutoonium: tHM (raskemetalli tonn). |
||
|
Elektrienergia tootmise võimsus: MWe Soojusenergia tootmise võimsus: MWt Rikastusvõimsus (uraani isotoopide lahutamine): tSWU (lahutustöö ühiku tonnid). Uute kütuseelementide tootmise võimsus: tHM (raskemetalli tonn). |
3.6. Erandid ja vabastused
Prantsusmaale on soojust käsitlevate andmekogumite deklareerimise osas tehtud erand. See erand kehtib ainult nii kaua, kuni Prantsusmaa on võimeline aruande esitama, ning mitte mingil juhul kauem kui 4 aastat alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
4. NAFTA JA NAFTASAADUSED
4.1. Hõlmatud energiatooted
Kui ei ole ette nähtud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta:
Energiatoode |
Määratlus |
||||||||
|
Toornafta on looduslik mineraalõli, mis koosneb süsivesinike ja nendega seotud lisandite (näiteks väävel) segust. Tavalise pinnatemperatuuri ja rõhu juures on toornafta vedelas olekus ning selle füüsikalised omadused (tihedus, viskoossus jne) võivad olla väga erinevad. Käesolev kategooria hõlmab maardla- või puuraugukondensaati, mis on toodetud kaubandusliku toornafta vooga kaasnevast naftakõrvalgaasist või vabast gaasist. |
||||||||
|
Maagaasivedelikud on vedelad või veeldatud süsivesinikud, mis saadakse maagaasist eraldusrajatistes või gaasitöötlemistehastes. Maagaasivedelikud hõlmavad etaani, propaani, butaani (tavaline ja iso-), (iso-)pentaani ja pentaani ning raskemaid süsivesinikke (nimetatakse mõnikord looduslikuks bensiiniks või tehasekondensaadiks). |
||||||||
|
Rafineerimistehaste lähteaine on edasiseks töötlemiseks ettenähtud töödeldud õli (näiteks otsedestilleeritud kütteõli või vaakumgaasiõli), kuid mitte segud. Edasisel töötlemisel muundatakse see üheks või mitmeks komponendiks ja/või valmistoodeteks. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstuselt rafineerimistööstusele tagastatavad tooted (näiteks pürolüüsbensiin, C4 fraktsioonid, gaasiõli ja kütteõli fraktsioonid). |
||||||||
|
Lisandid on muud kui süsivesinikkomponendid, mida tootele lisatakse või tootega segatakse kütuse omaduste muutmiseks (oktaaniarv, tsetaaniarv, omadused madalatel temperatuuridel jne):
Märkus: selles kategoorias deklareeritavate lisandite / orgaaniliste hapnikuühendite kogused (alkoholid, eetrid, estrid ja muud keemilised ühendid) peavad olema seostatud kogustega, mis on ette nähtud segamiseks kütustega või kasutamiseks kütustena. |
||||||||
|
Biobensiin ja biodiisel: Kohaldatakse 5. peatüki „Taastuvenergia ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi. Siin kategoorias tuleb deklareerida vaid muusse vedelkütusesse segatud vedelate biokütuste kogused, mitte saadud vedelkütuse kogumaht. Ei hõlma kauplemist biokütustega, mis ei ole segatud mootorikütustega (st puhtad); need kütusekogused tuleb deklareerida 5. peatüki kohaselt. Biokütused, mida kauplemisel käsitatakse mootorikütuste hulka kuuluvatena, tuleb deklareerida asjaomase toote juures ja näidata ära biokütuse osakaal. |
||||||||
|
Tõrvaliivast saadud sünteetiline toorõli, kivisöeõli jms, söe veestamisel saadud vedelikud (vt 1. peatükk), maagaasist bensiini valmistamisel tekkinud vedelikud (vt 2. peatükk), vesinik ja emulgeeritud õlid (nt orimulsioon). Ei hõlma põlevkivi tootmist, mille suhtes kohaldatakse 1. peatükki. Põlevkivi tootmine (sekundaartoode) tuleb deklareerida kategoorias „Muud süsivesinikud”„muudest allikatest” all. |
||||||||
|
Rafineerimistehase gaas sisaldab mittekondenseeruvate gaaside segu, mis koosneb peamiselt vesinikust, metaanist, etaanist ja olefiinist, mis on saadud toornafta destilleerimisel või naftatoodete töötlemisel (näiteks krakkimine) rafineerimistehastes. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstusest tagastatavad gaasid. |
||||||||
|
Looduslikult gaasilises olekus hargnemata ahelaga süsivesinik (C2H6), mis on saadud maagaasist ja rafineerimistehase gaasivoogudest. |
||||||||
|
Veeldatud naftagaas on kerge parafiinne süsivesinik, mis on saadud rafineerimisprotsessis, toornafta stabiliseerimisel ja maagaasi töötlemise tehastes. Koosneb põhiliselt propaanist (C3H8) ja butaanist (C4Hl0) või nende kahe segust. Võib ka sisaldada propüleeni, butüleeni, isopropüleeni ja isobutüleeni. Veeldatud naftagaas on tavaliselt surve all veeldatud transportimise ja ladustamise jaoks. |
||||||||
|
Ligroiin on naftakeemiatööstuse lähteaine (näiteks etüleeni või aromaatsete ühendite tootmisel) või kasutatakse seda rafineerimistehastes bensiini tootmisel reformimise ja isomeerimise abil. Ligroiin sisaldab aineid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 30 °C–210 °C või selle vahemiku osas. |
||||||||
|
Mootoribensiin koosneb kergete süsivesinike segust, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 35 °C–215 °C. Seda kasutatakse mootorsõidukite sädesüütega sisepõlemismootorites. Mootoribensiin võib sisaldada lisaaineid, orgaanilisi hapnikuühendeid, oktaaniarvu tõstjaid, sealhulgas selliseid pliiühendeid nagu tetraetüül- või tetrametüülpliid. Hõlmab mootoribensiini segatavaid komponente (välja arvatud lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid), näiteks alkülaate, isomeraate, krakitud bensiini, mis on ette nähtud kasutamiseks valmis mootoribensiinina. |
||||||||
|
Kohaldatakse 5. peatüki „Taastuvenergia ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi. |
||||||||
|
Spetsiaalselt lennukite kolbmootoritele ettenähtud mootoribensiin mootorile sobiva oktaaniarvuga; külmumispunkt – 60 °C ja destilleerimistemperatuur tavaliselt vahemikus 30 °C ja 180 °C. |
||||||||
|
Siia kuuluvad kõik kerged süsivesinikõlid, mida kasutatakse lennukite turbiinajamites, destilleerimistemperatuur on vahemikus 100 °C ja 250 °C. Valmistamiseks segatakse petrooleumi ja bensiini või tööstuslikku bensiini nii, et aromaatsete ühendite sisaldus ei ületa 25 % massist ja aururõhk on vahemikus 13,7 kPa ja 20,6 kPa. |
||||||||
|
Lennukite turbiinajamites kasutatav destillaat. Selle leekpunkt ja destilleerimise temperatuurivahemik (150 °C ja 300 °C; tavaliselt mitte üle 250 °C) on sama kui petrooleumil. Lisaks on sel eriomadusi (näiteks külmumispunkt), mille on kindlaks määranud Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon (IATA). Siia kuuluvad petrooleumi segatavad komponendid. |
||||||||
|
Biomassist saadud vedel biokütus, mida lisatakse lennukipetrooleumile või millega asendatakse lennukipetrooleumi. |
||||||||
|
Rafineeritud petrooleumi destillaat, mida kasutatakse väljaspool õhutranspordi sektorit. Destilleerimistemperatuur on vahemikus 150 °C ja 300 °C. |
||||||||
|
Gaasi-/diisliõli on eeskätt vahedestillaat, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 180 °C ja 380 °C. Siia kuuluvad segatavad komponendid. Saadaval on erineva kasutusotstarbega liike: |
||||||||
|
Diiselmootoriga maanteesõidukites (autod, veoautod jms) kasutatav diisliõli, tavaliselt madala väävlisisaldusega. |
||||||||
|
Kohaldatakse 5. peatüki „Taastuvenergia ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi. |
||||||||
|
Tööstuses ja kaubanduslikul otstarbel kasutatav kerge kütteõli, laevamootorite diislikütus ja raudteevedudel kasutatav diislikütus, muu gaasiõli, sealhulgas rasked gaasiõlid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 380 °C ja 540 °C ning mida kasutatakse lähteainena naftakeemiatööstuses. |
||||||||
|
Kõik (rasked) kütteõlid (sealhulgas need, mis on saadud segamisel). Kineetiline viskoossus on üle 10 cSt temperatuuril 80 °C. Leekpunkt on alati üle 50 °C ja tihedus on alati suurem kui 0,90 kg/l. |
||||||||
|
Raske kütteõli väävlisisaldusega alla 1 %. |
||||||||
|
Raske kütteõli väävlisisaldusega 1 % või rohkem. |
||||||||
|
Rafineeritud vahedestillaadid, mille destilleerimispiirid ühtivad ligroiini/petrooleumi omadega. Need on jaotatud järgmiselt: — tööstusbensiin: kerged õlid, destilleeritakse temperatuurivahemikus 30 °C–200 °C. On seitse kuni kaheksa erinevat tööstusbensiini sorti olenevalt destilleerimistemperatuuri vahemikust. Sordid määratakse kindlaks 5 % ja 90 % mahuosa destilleerimise punktide vahemikega (mis ei ole suuremad kui 60 °C); — lakibensiin: tööstusbensiin leekpunktiga üle 30 °C. Lakibensiini destilleerimistemperatuuri vahemik on 135 °C–200 °C. |
||||||||
|
Toodete destilleerimise süsivesinikjäägid; kasutatakse peamiselt laagripindade vahelise hõõrdumise vähendamiseks. Siia kuuluvad kõik valmis määrdeõlisordid võllimäärdeõlist kuni silindrimäärdeõlini ning määrdeõlid, mida kasutatakse määrderasvades, mootoriõlides ja kõikides määrdeõli baasainesortides. |
||||||||
|
Tahke, pooltahke või viskoosne kolloidse struktuuriga süsivesinik, värvus pruunist mustani, on toornafta destillatsioonijääk või saadakse atmosfäärirõhul tekkinud naftajääkide vaakumdestilleerimisel. Bituumenit nimetatakse sageli asfaldiks ning seda kasutatakse peamiselt teedeehitusel ning katusematerjalina. Sisaldab vedelikfaasis ja pehmendatud bituumenit. |
||||||||
|
Need on küllastunud alifaatsed süsivesinikud. Need vahad on määrdeõlide vahatustamisel ekstraheeritud tootmisjäägid. Neil on peen kristalne struktuur, mis on sorditi veidi erinev. Põhiomadused on järgmised: need on värvitud, lõhnatud, valgust läbilaskvad, sulamispunktiga üle 45 °C. |
||||||||
|
Must tahke kõrvalsaadus, saadakse tavaliselt naftast toodetud lähteainete, vaakumpõhjade, tõrva ja pigi krakkimisel ja karboniseerimisel selliste protsesside abil nagu aeglane koksistamine ja vedelfaasiline koksistamine. See koosneb põhiliselt süsinikust (90–95 %) ja on madala tuhasisaldusega. Kasutatakse terasetööstuses koksiahjudes lähteainena, samuti kütteks, elektroodide ja kemikaalide tootmiseks. Kaks kõige olulisemat kvaliteediklassi on roheline koks ja kaltsineeritud koks. Siia kuulub katalüsaatorikoks, mis ladestub katalüsaatorile rafineerimisprotsessis; see koks ei ole regenereeritav ning põletatakse tavaliselt rafineerimistehastes kütusena. |
||||||||
|
Kõik tooted, mida ei ole nimetatud eespool, näiteks: tõrv ja väävel. Siia kuuluvad aromaatsed ühendid (näiteks BTX või benseen, tolueen ja ksüleen) ja olefiinid (näiteks rafineerimistehastes toodetud propüleen). |
4.2. Andmekogumite loetelu
Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.
4.2.1. Toornafta, maagaasivedelike, rafineerimistehaste lähteainete, lisandite ja muude süsivesinike tarne
Alljärgnevat tabelit kohaldatakse toornafta, maagaasivedelike, rafineerimistehaste lähteainete, lisandite / orgaaniliste hapnikuühendite (ja nende biokütuste osa) ja muude süsivesinike suhtes:
1. Omamaine toodang
Ei ole kohaldatav rafineerimistehaste lähteainete ja biokütuste suhtes.
2. Muudest allikatest Lisandid, biokütused, ja muud süsivesinikud, mille tootmine on juba kajastatud muudes kütusebilanssides.
Ei kohaldata toornafta, maagaasivedelike ja rafineerimistehaste lähteainete suhtes.
2.1. sellest: kivisöest
Siia kuuluvad söeveeldamistehastes toodetavad vedelikud, koksiahjudes toodetud vedelikud.
2.2. sellest: maagaasist
Sünteetilise bensiini tootmisel võib lähteaineks olla maagaas. Metanooli tootmiseks vajalik gaasi kogus deklareeritakse 2. peatüki kohaselt, metanooli saagis aga deklareeritakse siin.
2.3. sellest: taastuvatest energiaallikatest
Siia kuuluvad mootorikütustega segamiseks ettenähtud biokütused.
Tootmine deklareeritakse 5. peatüki kohaselt, kuid segamiseks ettenähtud kogused deklareeritakse siin.
3. Tagasivood naftakeemiasektorist
Valmis- või pooltooted, mis lõpptarbijad on tagastanud rafineerimistehastesse töötlemiseks, segamiseks või müügiks. Need on tavaliselt naftakeemiatööstuse kõrvalsaadused.
Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes.
4. Edastatud tooted
Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.
Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes.
5. Import ja eksport
Siia kuuluvad toornafta ja naftatoodete kogused, mis on imporditud või eksporditud töötlemislepingute kohaselt (st rafineerimine tulevikus tehtavate maksete arvel). Toornafta ja maagaasivedelike deklareerimisel tuleb lähetuskohaks märkida algpäritoluriik; rafineerimistehaste lähteainete ja valmistoodete puhul viimane lähetusriik.
Siia kuuluvad erinevad gaasivedelikud (näiteks veeldatud naftagaas), mis on saadud imporditud veeldatud gaasi taasgaasistamise protsessis ning naftakeemiatööstuse poolt otse imporditud või eksporditud naftasaadused.
Märkus kogu kauplemine biokütustega, mis ei ole segatud mootorikütusega (näiteks nende puhtal kujul), tuleks esitada küsimustikus taastuvate energiaallikate kohta.
Tolli järelevalve all olevatele aladele töötlemiseks imporditud nafta reeksport peab olema deklareeritud toote ekspordina töötlevast riigist lõppsihtkohta.
6. Otsekasutus
Toornafta, maagaasivedelikud, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid (ja nende biokütuste osa) ning muud süsivesinikud, mida kasutatakse otse, naftarafineerimistehastes töötlemata.
Siia kuulub elektri tootmisel põletatud toornafta.
7. Varude muutused
Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.
8. Arvestuslik rafineerimistehaste sissevõtt
Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on rafineerimisprotsessi sisestatud. See arvutatakse järgmiselt:
omamaine toodang + muudest allikatest + tagasivoog tööstusest + edastatud tooted + import – eksport – otsekasutus + varude muutused
9. Statistilised erinevused
Seda saab määratleda rafineerimistehaste arvestusliku sissevõtuna, millest on lahutatud vaatlustel põhinev kogus.
10. Vaatluste põhjal kindlaksmääratud rafineerimistehaste sissevõtt
Mõõdetud kogused moodustavad rafineerimistehaste sisendi.
11. Rafineerimiskaod
Erinevus rafineerimistehaste sisendi (vaatluste põhjal) ja rafineerimistehaste kogutoodangu vahel. Kaod võivad tekkida destilleerimisprotsessis aurustumise tõttu. Deklareeritud kaod on positiivsed. Neid arvestatakse tulemi mahust, mitte massist.
12. Varud riigi territooriumil arvestusperioodi alguses ja lõpus
Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas valitsuse, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; saabuvate ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Arvestusperioodi algus ja lõpp vastab kõnealuse perioodi esimesele ja viimasele päevale.
13. Netokütteväärtus
Toodang, import, eksport ja üldine keskmine.
4.2.2. Naftatoodete tarne
Järgmist tabelit kohaldatakse valmistoodete (rafineerimistehase gaas, etaan, veeldatud naftagaas, ligroiin, mootoribensiin ja selle biokütuse osa, lennukibensiin, bensiini tüüpi reaktiivkütus, petrooleumi tüüpi reaktiivkütus ja selle biokütuse osa, muu petrooleum, gaasi-ja diisliõli, madala ja kõrge väävlisisaldusega kütteõli, lakibensiin ja tööstusbensiin, määrdeõlid, bituumen, parafiinvahad, naftakoks ja muud tooted) suhtes. Toornafta ja maagaasivedelikud, mis põletatakse otse, tuleb märkida valmistoodete tarnimist ja vahetoodete edastamist käsitlevatesse rubriikidesse.
1. Tooraine laekumine
Hõlmab omamaise või imporditud toornafta (sealhulgas kondensaat) koguseid ning nafta rafineerimistehaste töötluseta otsetarbimisse minevaid omamaiseid maagaasivedelikke ja naftakeemiatööstuse tagasivoo koguseid, mis ei ole küll primaarkütused, kuid lähevad otsetarbimisse.
2. Rafineerimistehaste kogutoodang
Valmistoodete tootmine rafineerimis- või segamistehastes
Ei hõlma rafineerimiskadusid, kuid siia kuulub rafineerimistehaste kütus.
3. Taaskasutatavad tooted
Valmistooted, mis pärast lõpptarbijale tarnimist läbivad turustusvõrgu teist korda (näiteks ümbertöötatud kasutatud määrdeained). Neid koguseid tuleb eristada naftakeemiatööstuse tagasivoost.
4. Rafineerimistehaste kütus
Rafineerimistehaste käitamiseks kasutatavad naftasaadused.
Välja arvatud tooted, mida naftaettevõtted kasutavad väljaspool rafineerimisprotsessi, näiteks punkrid või naftatankerid.
Siia kuuluvad kütused, mida rafineerimistehased kasutavad müüdava elektri- ja soojusenergia tootmiseks.
4.1. sellest: kasutatud elektri tootmiseks
Rafineerimistehaste juures olevates elektrijaamades elektri tootmiseks kasutatud kogused.
4.2. sellest: kasutatud elektri ja soojuse koostootmiseks
Rafineerimistehaste juures olevates elektri- ja küttejaamades kasutatud kogused.
4.3. sellest: kasutatud soojusenergia tootmiseks
Rafineerimistehastes soojusenergia tootmiseks kasutatud kogused.
5. Import ja eksport
6. Rahvusvahelised merepunkrivarud
7. Vahetoodete edastamine
Kas spetsifikatsiooni muutmise või teiste toodetega segamise tõttu ümberliigitatud kogused.
Kui üks toode on arvestusse kantud negatiivse väärtusega, kompenseerib seda ühe või mitme positiivse väärtusega toote arvestusse kandmine (üks või mitu kannet) ja vastupidi; kogu netotulemus peab võrduma nulliga.
8. Edastatud tooted
Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.
9. Varude muutused
Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.
10. Arvestuslikud riigisisesed brutotarned
Need arvutatakse järgmiselt:
Tooraine laekumine + rafineerimistehaste kogutoodang + taastoodetud tooted – rafineerimistehaste kütus + import – eksport – rahvusvahelised merepunkrivarud + vahetoodete edastamine – edastatud tooted + varude muutused
11. Statistilised erinevused
Määratletakse arvestuslike riigisiseste brutotarnetena, millest on lahutatud vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekogused.
12. Vaatluste põhjal kindlaksmääratud riigisisesed brutotarned
Primaarallikatest pärit (näiteks rafineerimistehased, segamistehased jne) valmis naftatoodete siseturule tarnitavad kogused, mis on kindlaks määratud vaatluste põhjal.
See arv võib erineda koguse väljaarvestamisel saadud arvust näiteks hõlmatuse erinevuse ja/või erinevate aruandlussüsteemides esinevate määratluste erinevuse tõttu.
12.1. sellest: kogutarnimine naftakeemiasektorile
Naftakeemiasektorile tarnitud kütusekogused.
12.2. sellest: energiakasutus naftakeemiasektoris
Naftakogused, mis on kasutatud kütusena naftakeemiatööstuse tootmisprotsessis, näiteks aurufaasis krakkimiseks.
12.3. sellest: energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine naftakeemiasektoris
Naftakogused, mis on kasutatud naftakeemiasektoris etüleeni, propüleeni, buteeni, sünteetilise gaasi, aromaatsete ühendite, butadieeni ja muude süsivesinikpõhiste toorainete tootmiseks näiteks aurufaasis krakkimise, aurufaasis reformimise protsessis ning aromaatseid süsivesinikke tootvates tehastes. Siia ei kuulu kütteks kasutatud naftakogused.
13. Tagasivoog naftakeemiasektorist rafineerimistehastesse
14. Varud arvestusperioodi alguses ja lõpus
Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas valitsuse, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; saabuvate ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Arvestusperioodi algus ja lõpp vastab kõnealuse perioodi esimesele ja viimasele päevale.
15. Varude muutumine avalikes ettevõtetes
Avalike ettevõtete varude muutumine, mis ei ole deklareeritud mujal varude tasemena või varude muutumisena. Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.
Hõlmab vajaduse korral otse põletamiseks kasutatud toornaftat ja maagaasivedelikke.
16. Riigisisese kogutarnimise netokütteväärtus
4.2.3. Riigisisesed brutotarned sektorite kaupa
Alljärgnevates tabelites kohaldatakse toornafta, maagaasivedelike, rafineerimistehase gaasi, etaani, veeldatud naftagaasi, ligroiini, kogu mootoribensiini ja selle biokütuse osa, lennukibensiini, bensiini tüüpi reaktiivkütuse, kogu petrooleumi tüüpi reaktiivkütuse ja selle biokütuse osa, muu petrooleumi, gaasi- ja diisliõli (ja selle transpordivahendites kasutatava diislikütuse, kütte- ja muu gaasiõli, biodiisli ja mittebioloogilise päritoluga gaasi-/diisliõli fraktsioonid), kogu kütteõli (sealhulgas selle madala ja kõrge väävlisisaldusega fraktsioonid), lakibensiini ja tööstusbensiini, määrdeõlide, bituumeni, parafiinvahade, naftakoksi ja muude naftatoodete suhtes järgmiseid andmekogumeid.
Deklareerida tuleb nii energiana kasutamise kui ka energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamisega seotud kogused.
1. Muundamissektor kokku
Energia primaarseks ja sekundaarseks muundamiseks kasutatud kütusekogused kokku.
1.1. sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad
1.2. sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad
1.3. sellest: põhitegevusena tootvad elektri- küttejaamad
1.4. sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad
1.5. sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad
1.6. sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad
1.7. sellest: gaasitehased/gaasistamistehased
1.8. sellest: segatud maagaas
1.9. sellest: koksiahjud
1.10. sellest: kõrgahjud
1.11. sellest: naftakeemiatööstus
1.12. sellest: küttebriketitehased
1.13. sellest: mujal nimetamata – muundamine
2. Energiasektor kokku
Energiasektoris kasutatud energiakogused kokku.
2.1. sellest: söekaevandused
2.2. sellest: nafta ja gaasi ammutamine
2.3. sellest: koksiahjud
2.4. sellest: kõrgahjud
2.5. sellest: gaasitehased
2.6. sellest: jõujaamad
elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad.
2.7. sellest: mujal nimetamata – energia
3. Jaotuskaod
Väljaspool rafineerimistehast, transpordil ja jaotamisel tekkinud kaod.
Siia kuuluvad torujuhtmetes tekkinud kaod.
4. Energia lõpptarbimine
5. Tööstussektor
5.1. sellest: raud ja teras
5.2. sellest: keemia ja naftakeemia
5.3. sellest: mitteraudmetallid
5.4. sellest: mittemetallmineraalid
5.5. sellest: transpordivahendid
5.6. sellest: masinaehitus
5.7. sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides
5.8. sellest: toit, joogid ja tubakas
5.9. sellest: paberimass, paber ja trükkimine
5.10. sellest: puit ja puidutooted
5.11. sellest: ehitus
5.12. sellest: tekstiil ja nahk
5.13. sellest: mujal nimetamata – tööstus
6. Transpordisektor
6.1. sellest: rahvusvahelised õhuveod
6.2. sellest: riigisisesed õhuveod
6.3. sellest: maanteetransport
6.4. sellest: raudteetransport
6.5. sellest: laevasõit sisevetel
6.6. sellest: torutransport
6.7. sellest: mujal nimetamata – transport
7. Muud sektorid
7.1. sellest: äri ja avalikud teenused
7.2. sellest: elamumajandus
7.2.1. elamumajandus, sellest: ruumide kütmine
7.2.2. elamumajandus, sellest: ruumide jahutamine
7.2.3. elamumajandus, sellest: vee soojendamine
7.2.4. elamumajandus, sellest: söögi tegemine
7.2.5. elamumajandus, sellest: muud lõppkasutusalad
7.3. sellest: põllumajandus ja metsandus
7.4. sellest: kalandus
7.5. sellest: mujal nimetamata – muu
8. Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kokku
Erinevates sektorites toorainena kasutatud kogused, mida ei ole tarbitud kütusena ega muundatud teiseks kütuseks. Need kogused on kaasatud allpool loetletud andmekogumitesse.
8.1. sellest: muundamissektor
8.2 sellest: energiasektor
8.3 sellest: transpordisektor
8.4 sellest: tööstussektor
8.4.1 transpordisektor, sellest keemiatööstus (sealhulgas naftakeemiatööstus)
8.5 sellest: muud sektorid
4.2.4. Import ja eksport
Import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi. Vaata ka märkusi 5. andmekogumi punktis 4.2.1.
4.3. Mõõtühikud
|
103 tonni |
||
|
MJ/tonn |
4.4. Erandid ja vabastused
Küpros on vabastatud 7. peatüki („Muud sektorid”) punkti 4.2.3 ja 8. peatüki („Energiatarbimine kokku”) andmekogumite deklareerimisest; kohaldatakse üksnes koguväärtusi.
5. TAASTUVENERGIA JA JÄÄTMETEST TOODETUD ENERGIA
5.1. Hõlmatud energiatooted
Kui ei ole ette nähtud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta:
Energiatoode |
Määratlus |
||||||
|
Vee potentsiaalne ja kineetiline energia, mis on muundatud hüdroelektrijaamades elektrienergiaks. Siia kuuluvad ka pumpelektrijaamad. Tootmine tuleb deklareerida järgmistes võimsuseklassides: jaamad võimsusega < 1 MW, jaamad võimsusega 1 kuni < 10 MW ja jaamad võimsusega ≥ 10 MW, samuti tuleb deklareerida pumpelektrijaamade võimsus. |
||||||
|
Maakoorest eralduvast soojusest saadud energia, tavaliselt kuuma vee või auru vormis. See energiatootmine põhineb soojussisalduse erinevusel tootmispuuraugust väljatava vedeliku ja lõpptulemusena kasutatava vedeliku vahel. Seda kasutatakse sobivates kohtades:
|
||||||
|
Päikesekiirgus, mida kasutatakse kuuma vee saamiseks ja elektri tootmiseks. Antud juhul toodetakse energiat soojusest, mis on kättesaadav soojusvahetitele, st esialgne päikeseenergia, millest on maha arvatud optilised ja küttepaneelidel toimuvad kaod. Siia ei kuulu passiivne päikeseenergia, mida kasutatakse otse elamute või muude ehitiste soojendamiseks, jahutamiseks ja valgustamiseks. |
||||||
|
Päikesevalguse muundamine elektriks päikesepaneelide abil, mis on valmistatud päikesevalguses elektrit tootvatest pooljuhtmaterjalidest. |
||||||
|
Päikesekiirgusest saadav soojus, siia kuuluvad:
|
||||||
|
Mehhaaniline energia, mis on saadud merevee liikumisest loodete ajal, lainete liikumisest või ookeanihoovustest ning mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks. |
||||||
|
Tuule kineetiline energia, mida kasutatakse tuuleturbiinides energia tootmiseks. |
||||||
|
Deklareerida taastumatud tööstusjäätmed (tahked või vedelad), mis põletatakse otse elektri ja/või soojuse saamiseks. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal. Taastuvad tööstusjäätmed tuleb deklareerida järgmistes kategooriates: „Tahke biomass”, „Biogaas” ja/või „Vedelad biokütused”. |
||||||
|
Kodumajapidamistes, haiglates ja kolmandas sektoris toodetud jäätmed, mis põletatakse eriseadmetes; netokütteväärtuse põhjal. |
||||||
|
Bioloogilise päritoluga olmejäätmed. |
||||||
|
Mittebioloogilise päritoluga olmejäätmed. |
||||||
|
Hõlmab bioloogilise päritoluga orgaanilisi mittefossiilseid aineid, mida saab kasutada kütusena elektri või soojuse tootmisel. Sisaldab: |
||||||
|
Puidu ja muu taimset päritolu materjali kuivutmisel ja pürolüüsil saadud tahke jääkaine. |
||||||
|
Gaas, mis koosneb põhiliselt metaanist ja süsinikdioksiidist ning on toodetud biomassi anaeroobse digestiooni abil. |
||||||
|
Siin kategoorias tuleb deklareerida vaid muusse vedelkütusesse segatud biokütuste kogused, mitte saadud vedelkütuse kogumaht. Juhul, kui on tegemist vedelate biokütuste impordi ja ekspordiga, deklareeritakse üksnes kauplemine nende kogustega, mis ei ole segatud mootorikütustega (st nende puhtal kujul); kauplemine mootorikütustega segatud biokütustega tuleb deklareerida 4. peatüki naftat käsitlevate andmete kategoorias. See kehtib järgmiste vedelate biokütuste kohta: |
||||||
|
See rühm hõlmab bioetanooli (biomassist ja/või jäätmete biolagundatavast fraktsioonist toodetud etanool), biometanooli (biomassist ja/või jäätmete biolagundatavast fraktsioonist toodetud metanool), bioETBEt (bioetanooli baasil toodetud etüül-tertsiaal-butüül-eeter; bioETBE mahuprotsent, mis arvestatakse biokütuseks on 47 %) ja bioMETBEt (biometanüüli baasil toodetud metüül-tertsiaal-butüül-eeter: biokütuseks arvestatav mahuprotsent bioMETBE-st on 36 %). |
||||||
|
Biomassist ja/või jäätmete biolagundatavast fraktsioonist toodetud etanool |
||||||
|
See rühm hõlmab biodiislikütuseid (taimsest või loomsest õlist toodetud metüülester, millel on diislikütuse kvaliteediomadused), biometüüleetrit (biomassist toodetud dimetüüleeter), Fischer Tropschi diislikütus (biomassist toodetud Fischer Tropschi diislikütus), külmekstraheerimisel saadud bioõli (õliseemnetest üksnes mehhaanilise töötlemisega toodetud õli) ja kõiki muid vedelaid biokütuseid, mis lisatakse mootorsõidukite diislikütusele, segatakse sellega või mida kasutatakse otse mootorsõidukite diislikütusena. |
||||||
|
Biomassist saadud vedel biokütus, mis on segatud lennukipetrooleumiga või mis asendab lennukipetrooleumi. |
||||||
|
Vedelad biokütused, mida kasutatakse vahetult kütusena ja mis ei kuulu biobensiini ega biodiislikütuse hulka. |
5.2. Andmekogumite loetelu
Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.
5.2.1. Elektri ja soojuse kogutoodang
Punktis 5.1 nimetatud energiatoodetest toodetud elektri- ja soojusenergia (välja arvatud puusüsi, biobensiin ja lennuki biopetrooleum) tuleb võimaluse korral deklareerida eraldi:
— |
põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootvate tootjate puhul; |
— |
üksnes elektrit tootvate jaamade, üksnes soojust tootvate jaamade ning elektri- ja küttejaamade puhul. |
Seda nõuet ei kohaldata puusöe suhtes. Vedelatest biokütustest ei kohaldata seda nõuet biobensiini ja lennuki biopetrooleumi suhtes. Hüdroenergia puhul tuleb deklaratsioonid jaotada alarühmadesse vastavalt jaamadele võimsusega kuni 1 MW, võimsusega 1 ja 10 MW vahel ja üle 10 MW.
5.2.2. Tarne- ja muundamissektorid
Punktis 5.1 nimetatud energiatoodete kogused (välja arvatud hüdroenergia, fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia, loodete, lainete ja ookeanienergia ning tuuleenergia), mis on kasutatud tarne- ja muundamissektoris, tuleb deklareerida järgmistes andmekogumites:
1. Tootmine
2. Import
3. Eksport
4. Varude muutused
Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.
5. Kogutarbimine
6. Statistilised erinevused
7. Muundamissektor kokku
Taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused, mis on kasutatud primaarenergia muundamiseks sekundaarenergiaks (näiteks prügilagaasid elektriks) või kasutatud tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks biogaasi kasutamine segatud maagaasi saamiseks).
7.1. sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad
7.2. sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad
7.3. sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad
7.4. sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad
7.5. sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad
7.6. sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad
7.7. sellest: küttebriketitehased
Küttebriketi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.
7.8. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased
Pruunsöebriketi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.
7.9. sellest: gaasitehasegaas
Gaasitehasegaasi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.
7.10. sellest: kõrgahjud
Kõrgahjudes muundatud taastuvenergia (nt puusüsi) kogus.
Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvenergia kogused, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.
7.11. sellest: maagaasiga segamise tehased
Maagaasiga segatud biogaasi kogused, mis pumbatakse maagaasivõrku.
7.12. sellest: segamine mootoribensiini/diislikütuse/petrooleumiga
Vedelate biokütuste kogused, mis ei ole tarnitud lõpptarbimiseks, vaid on kasutatud koos muude naftatoodetega, mis on deklareeritud õlisid käsitlevas küsimustikus.
7.13. sellest: puusöetehased
Puusöe tootmiseks kasutatud puidukogused.
7.14. sellest: mujal nimetamata – muundamine
5.2.3. Energiasektor
Punktis 5.1 nimetatud energiatoodete kogused (välja arvatud hüdroenergia, fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia, loodete, lainete ja ookeanienergia ning tuuleenergia), mis on kasutatud energiasektoris või lõpptarbimiseks, tuleb deklareerida järgmistes andmekogumites.
1. Energiasektor kokku
Energiatööstuses muundamistegevuse toetamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed. Näiteks kütteks, valgustuseks, pumpade ja kompressorite käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed.
Taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused, mis on muundatud mõneks teiseks energiavormiks, tuleb deklareerida muundamissektoris.
1.1. sellest: gaasistamistehased
1.2. sellest: avalikud elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad
1.3. sellest: söekaevandused
1.4. sellest: küttebriketitehased
1.5. sellest: koksiahjud
1.6. sellest: naftarafineerimistehased
1.7. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased
1.8. sellest: gaasitehasegaas
1.9. sellest: kõrgahjud
1.10. sellest: puusöetehased
1.11. sellest: mujal nimetamata
2. Jaotuskaod
Transpordil ja jaotamisel tekkinud kaod.
5.2.4. Energia lõppkasutus
Punktis 5.1 nimetatud energiatoodete kogused (välja arvatud hüdroenergia, päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergia, loodete, lainete ja ookeanienergia ning tuuleenergia) tuleb deklareerida järgmistes andmekogumites:
1. Energia lõpptarbimine
2. Tööstussektor
2.1. sellest: raud ja teras
2.2. sellest: keemia ja naftakeemia
2.3. sellest: mitteraudmetallid
2.4. sellest: mittemetallmineraalid
2.5. sellest: transpordivahendid
2.6. sellest: masinaehitus
2.7. sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides
2.8. sellest: toit, joogid ja tubakas
2.9. sellest: paberimass, paber ja trükkimine
2.10. sellest: puit ja puidutooted
2.11. sellest: ehitus
2.12. sellest: tekstiil ja nahk
2.13. sellest: mujal nimetamata – tööstus
3. Transpordisektor
3.1. sellest: raudteetransport
3.2. sellest: maanteetransport
3.3. sellest: laevasõit sisevetel sellest:
3.4. sellest: mujal nimetamata – transport
4. Muud sektorid
4.1. sellest: äri ja avalikud teenused
4.2. sellest: elamumajandus
4.2.1. elamumajandus, sellest: ruumide kütmine
4.2.2. elamumajandus, sellest: ruumide jahutamine
4.2.3. elamumajandus, sellest: vee soojendamine
4.2.4. elamumajandus, sellest: söögi tegemine
4.2.5. elamumajandus, sellest: muud lõppkasutusalad
4.3. sellest: põllumajandus ja metsandus
4.4. sellest: kalandus
4.5. sellest: mujal nimetamata – muu
5.2.5. Rajatiste tehnilised karakteristikud
Aruandlusaasta lõpus tuleb deklareerida järgmised elektritootmise võimsused:
1. Hüdroenergia
Võimsus tuleb segajaamade ja puhtalt pumpelektrijaamade puhul, samuti kõikide kombineeritud suuruste lõikes, deklareerida järgmistes suuruskategooriates: < 1 MW, 1 kuni < 10 MW, ≥ 10 MW. Tootmisjaamade täpse suuruse deklareerimisel tuleb pumpelektrijaamad välja jätta.
2. Geotermaalenergia
3. Päikesepaneelide abil toodetud päikeseenergia
4. Päikese soojusenergia
5. Loodete, lainete ja ookeani energia
6. Tuuleenergia
7. Tööstusjäätmed (taastumatud)
8. Olmejäätmed
9. Tahked biokütused
10. Biogaasid
11. Biodiislid
12. Muud vedelad biokütused
Deklareerida paigaldatud päikesepaneelide kogupind.
Deklareerida järgmiste biokütuste tootmisvõimsused:
1. Biobensiin
2. Biodiislid
3. Lennuki biopetrooleum
4. Muud vedelad biokütused
5.2.6. Import ja eksport
Deklareerida tuleb import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi järgmiste toodete kohta.
1. Biobensiin
1.1. sellest: bioetanool
2. Lennuki biopetrooleum
3. Biodiislid
4. Muud vedelad biokütused
5. Puitpelletid
5.2.7. Tahkete biokütuste ja biogaaside tootmine
Deklareerida tuleb järgmiste toodete tootmine.
1. Tahked biokütused (välja arvatud puusüsi)
1.1. sellest: küttepuit, puidujäägid ja kõrvalsaadused
1.1.1. küttepuidust, puidujääkidest ja kõrvalsaadustes, sellest: puitpelletid
1.2. sellest: mustleelis
1.3. sellest: bagass
1.4. sellest: loomsed jäätmed
1.5. sellest: muu taimne materjal ja jäägid
2. Anaeroobsel fermentatsioonil tekkinud biogaasid
2.1. sellest: prügilagaas
2.2. sellest: reoveesetete gaas
2.3. sellest: muud anaeroobsel fermentatsioonil tekkinud biogaasid
3. Termilistes protsessides tekkinud biogaasid
5.3. Kütteväärtused
Keskmine netokütteväärtus tuleb deklareerida järgmiste toodete kohta:
1. Biobensiin
2. Bioetanool
3. Biodiisel
4. Lennuki biopetrooleum
5. Muud vedelad biokütused
6. Puusüsi
5.4. Mõõtühikud
|
MWh |
||
|
TJ |
||
|
Biobensiin, biodiisel ja muud vedelad biokütused tonn Puusüsi: 1 000 tonni Kõik muu: TJ (netokütteväärtuse põhjal). |
||
|
1 000 m2 |
||
|
Biokütused: tonni/aastas Kõik muu: MWe |
||
|
kJ/kg (netokütteväärtus). |
5.5. Erandid ja vabastused
Ei kohaldata.
6. KOHALDATAVAD SÄTTED
Järgmisi sätteid kohaldatakse kõikides eelnevates peatükkides kirjeldatud andmete kogumise suhtes:
1. Aruandlusperiood:
üks kalendriaasta (1. jaanuar–31. detsember).
2. Sagedus:
iga aasta.
3. Andmete edastamise tähtaeg:
aruandlusperioodile järgneva aasta 30. november.
4. Edastamise vorm ja meetod:
edastamise vorm vastab Eurostati sätestatud asjakohasele andmevahetusstandardile.
Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt Eurostati ühtsesse andmesisestusportaali.